A tanulásban akadályozottak pedagógiájának komplex megközelítése

- A tanulásban akadályozottak pedagógiájának komplex megközelítése
- Bevezetés
- 1. fejezet: A tanulási akadályozottság fogalmának helye a gyógypedagógia fogalomrendszerében
  - 1.1. A fogalmak változása
  - 1.2. A tanulási akadályozottság fogalmának kialakulása
  - 1.3. A tanulásban akadályozottság és az intellektuális képességzavar fogalmának viszonya
  - 1.4. Kategória és alany – néhány példa a szakkifejezések helyes használatára
  - Összefoglalás
  - Irodalomjegyzék
- 2. fejezet: Az intézményhálózat kialakulásának története, jelenlegi helyzete
  - 2.1. A kisegítő iskolai hálózat kialakulása
  - 2.2. Modernizációs változások
  - 2.3. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények (EGYMI) létrejöttének körülményei
  - 2.4. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények és az integráció fejlődése az európai uniós támogatások tükrében
  - 2.5. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények jelenlegi működése
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 3. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók nevelését- oktatását szabályozó dokumentumok
  - 3.1. Az oktatást szabályozó korai törvények viszonya az értelmi fogyatékossághoz
  - 3.2. A gyógypedagógiai tantervek korai generációja
  - 3.3. A decentralizálás nevelési-oktatási dokumentumai
    - 3.3.1. A közoktatást, köznevelést szabályozó törvények
    - 3.3.2. A Nemzeti alaptanterv
    - 3.3.3. A sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók irányelvei
    - 3.3.4. Az enyhén értelmi fogyatékos tanulók kerettantervei
  - 3.4. Helyi szabályozó dokumentumok
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 4. fejezet: A tanulásban akadályozott populáció diagnosztikus folyamatának lehetőségei és beiskolázásának folyamata
  - 4.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika alapfogalmai
  - 4.2. A tanulásban akadályozott személyekkel (kiemelten az enyhe fokú intellektuális képességzavart mutató gyermekekkel, tanulókkal) kapcsolatos diagnosztikus feladatok és lehetőségek
  - 4.3. Tanulásban akadályozott gyermekek beiskolázásának folyamata
  - 4.4. A diagnosztikus team
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 5. fejezet: A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók ismeretelsajátítási folyamatának jellemzői
  - 5.1. A kognitív képességek rendszere
  - 5.2. Intelligencia (átfogó mentális képesség)
  - 5.3. Tanulás, ismeretelsajátítás
  - 5.4. Információs körforgás
  - 5.5. A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók ismeretelsajátítási folyamatának specifikus jellemzői
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 6. fejezet: A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók személyiségének és szociális képességeinek fejlődése
  - 6.1. Személyiség, személyiségfejlődés
  - 6.2. Szociális készségek, képességek, kompetencia
  - 6.3. A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók személyiségének és szociális képességeinek fejlődése
    - 6.3.1. A szociális kompetencia normál és eltérő ütemű fejlődése
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 7. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók sajátos szükségletei, a komplex rehabilitáció feladatai
  - 7.1. A tanulási akadályozottság szociális dimenziója
  - 7.2. A tanulásban akadályozott tanulók komplex rehabilitációja
  - 7.3. Az ökológiai szemléletmód a gyógypedagógiában
    - 7.3.1. Ötletek a tanulási környezet optimális kialakításához
  - 7.4. Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 8. fejezet: Hatékony tanulásszervezési módszerek
  - 8.1. Bevezetés
  - 8.2. A témával kapcsolatos néhány alapfogalom
  - 8.3. A tanulásszervezési módszerekkel kapcsolatos hazai gyakorlat alakulása
  - 8.4. Hatékony tanulásszervezési módszerek
  - 8.5. A tanulásszervezés sajátosságai tanulásban akadályozott tanulók esetében
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 9. fejezet: A differenciálás – szemlélet és gyakorlat
  - 9.1. Bevezetés a differenciálás fogalmába
  - 9.2. Régen és ma
  - 9.3. A differenciálás pedagógiai funkciója
  - 9.4. A differenciálás szintjei
    - 9.4.1. Tantervi differenciálás
    - 9.4.2. A belső differenciálás
  - 9.5. Differenciálás a szelektív és az integratív pedagógia szempontjából
  - 9.6. Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 10. fejezet: Az egyéni fejlesztés
  - 10.1. Az egyéni korrekció az egyéni fejlesztés előszobája
  - 10.2. A diagnosztika szerepe az egyéni fejlesztésben
  - 10.3. Az egyéni fejlesztés jogszabályi háttere
  - 10.4. Az egyéni fejlesztési terv fogalma
  - 10.5. Az egyéni fejlesztési terv mint folyamat
  - 10.6. Egyéni fejlesztési terv- példák
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 11. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók együttnevelése
  - 11.1. Bevezető gondolatok
  - 11.2. Az integrált nevelés-oktatás feltételei
  - 11.3. Jól működő hazai modellek az együttnevelésben
    - 11.3.1. Tanulásban akadályozott tanulók integrációjának gyakorlati megvalósítása
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 12. fejezet: A tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon végzett gyógypedagógus kompetenciája. A hatékony gyógypedagógus személyisége
  - 12.1. A tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon végzett gyógypedagógus kompetenciája
  - 12.2. A Gyógypedagógusok Etikai Kódexe
  - 12.3. A hatékony gyógypedagógus személyisége
  - 12.4. A kiégésről
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- A kurzus zárása. Teszt

« Előző | Következő »

# 11.1. Bevezető gondolatok

A közoktatásban végbemenő, a hagyományos gyógypedagógiai oktatási formát gyökeresen megváltoztató fontos változás, a sajátos nevelési igényű tanulók integrálásnak lehetősége. 1993-ban az ENSZ hivatalos állásfoglalást adott ki a fogyatékkal élő, sérült emberek esélyegyenlőségének biztosításáról, melyhez Magyarország is csatlakozott. Az UNESCO által kidolgozott Cselekvési Program felszólítja az Egyezményt ratifikáló kormányokat, hogy a sérült gyermekek nevelése, oktatása a többségi iskoláztatás keretében valósuljon meg (Csányi és Zsoldos, 1994). A közoktatásról szóló LXXIX. törvény 1993 óta tette lehetővé az együttnevelést. A 30.§ (3)–ben az integráció feltételeként szabja: „a gyógypedagógiai nevelésben – oktatásban részt vevő iskolának rendelkeznie kell azokkal a személyi és tárgyi feltételekkel, amelyek a sajátos nevelési igényű gyermek, tanuló egészségügyi és pedagógiai célú habilitációs és rehabilitációs ellátásához szükségesek”. Magyarországon a törvénykezési könnyítések ellenére lassan terjedt az együttnevelés. Terjedését sokáig hátráltatta többek között a szegregált intézmények ellenállása, a pedagógusok bizonytalansága, a szülők tájékozatlansága, előítéletek, valamint a hagyományos, merev tanulásszervezéshez ragaszkodó többségi iskolarendszer (Meggyesné, 2009).

## Feladat

Alkossanak csoportokat, idézzék fel a „Bevezetés a gyógypedagógiába” kurzuson elsajátított ismereteiket az integrációról és az inklúzióról. Készítsenek gondolattérképet az együttnevelés fogalmáról! Mutassák be a gondolattérképeket a többi csoportnak!

A sajátos nevelési igényű gyermek fejlődése során olyan társadalmi, kulturális hatásokkal találkozik, mint bármely más gyermek. Másokhoz hasonlóan fontos feladata a világ változásaihoz, a környezeti feltételek módosulásaihoz való alkalmazkodás. Ennek teljesítéséhez megfelelő társismeretre, illetve reális önismeretre van szükség, melyek fejlesztésében mind a családnak, mind az intézményeknek igen nagy szerepe van (Szekeres, 2011b).

A társadalomba való beilleszkedéshez az egyén szociális vonatkozású készségeinek, képességeinek minél hatékonyabb működése is szükséges. A gyermekeket illetően e jelenség például az intézményes befogadás alakulásával, az integráció és inklúzió megvalósulásával is jól mérhető. Az integráció egyre nagyobb mértékű térhódítását igazolják például statisztikai adatbázisokban szereplő számadatok. A témával kapcsolatos információk gyakran nincsenek összhangban, melynek hátterében például adatszolgáltatási pontatlanságok, fogalmi bizonytalanságok állhatnak, azonban egyértelműen megállapítható az együttnevelés tendenciájának emelkedése, melynek eredményeként az 1990-es évek második felétől kezdődően megtöbbszöröződött az integrált formában oktatott tanulók száma. Míg az 1996/1997-es tanévben 1928 fő tanult integrált formában, ez a számadat a 2001/2002-es tanévben 8275 fő, a 2004/2005-ös tanévben 24067 fő lett (Papp, 2008). Az alábbi ábrákról (1. és 2. ábra) is leolvasható, hogy az integrált formában oktatott tanulók száma évről-évre emelkedést mutat.

Az integrált oktatásban és a gyógypedagógiai tanterv szerint oktatott tanulók számának alakulása az általános iskolákban
(forrás: KSH, 2012)

A grafikonon a két vonal egymáshoz viszonyított alakulása egyértelműen mutatja az integrált oktatásban részesülők számának növekedését, illetve a gyógypedagógiai tanterv szerint (a KSH adatbázisának kategóriáit használva) oktatottak számának csökkenését (Hegedűs, 2012).

« Előző | Következő »