A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai

- A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai
- Bevezetés
- 1. A tantervelmélet alapfogalmai
  - 1.1. Az oktatási rendszer és tartalmi irányítása
    - 1.1.1. Az oktatási rendszer fogalma
    - 1.1.2. A tanítási-tanulási folyamat egy modellje
    - 1.1.3. A tartalmi szabályozás rendszere
    - 1.1.4. A tanterv fogalmának értelmezései
    - 1.1.5. A tantervi fogalmak fejlődése
  - 1.2. Összegzés
  - 1.3. Fogalomlista
  - 1.5. Tesztfeladatok
- 2. A tantervi szabályozás hazai gyakorlata
  - 2.1. A tantervi rendszer hazánkban: a kurrikulum országos és intézményi szintjei
    - 2.1.1. A Nemzeti alaptanterv
    - 2.1.2. Kerettantervek, programcsomagok, taneszközök
    - 2.1.3. Pedagógiai programok és helyi tantervek
  - 2.2. Összegzés
  - 2.3. Fogalomlista
  - 2.4. Tesztfeladatok
- 3. Tantervi célok, feladatok és követelmények
  - 3.1. A tantervi célrendszer
  - 3.2. A tantervi célok forrásai
  - 3.3. A célok lebontása, megvalósíthatóvá tétele
  - 3.4. Követelmények: tanulási eredmények
  - 3.5. A tanulási eredmények megfogalmazása
  - 3.6. Követelménytaxonómiák
    - 3.6.1. Bloom követelménytaxonómiája
    - 3.6.2. Nagy József kritériumrendszere
  - 3.7. Összegzés
  - 3.8. Fogalomlista
  - 3.9. Tesztfeladatok
- 4. A műveltségi anyag kiválasztása és elrendezése
  - 4.1. A műveltségi anyag kiválasztása
  - 4.2. A műveltségi anyag elrendezése
  - 4.3. Összegzés
  - 4.4. Fogalomlista
  - 4.5. Tesztfeladatok
- 5. A tanári tervezés
  - 5.1. A tanári tervezés tanulásának nehézségei
  - 5.2. A tanári tervezés alapelemei
  - 5.3. A tanári tervezés dokumentumai
    - 5.3.1. A mikrotervezés dokumentumai
    - 5.3.2. Nano szint: Az egyéni fejlesztési terv
  - 5.4. Összegzés
  - 5.5. Fogalomlista
  - 5.6. Tesztfeladatok
- 6. A tantervi értékelés
  - 6.1. A tantervi értékelés
  - 6.2. A tanterv koherenciája
  - 6.3. A tanterv konzisztenciája
  - 6.4. A tanterv kongruenciája
  - 6.5. Összegzés
  - 6.6. Fogalomlista
  - 6.7.Tesztfeladatok
- 7. A pedagógiai értékelés fogalma, funkciói, típusai
  - 7.1. A pedagógiai értékelés fogalma, szerepe a tanítás-tanulás rendszerében
  - 7.2. A pedagógiai értékelés funkciói az oktatási folyamatban
  - 7.3. A pedagógiai értékelés módszerei és típusai
    - 7.3.1. A pedagógiai mérés
    - 7.3.2. A normaorientált értékelés
    - 7.3.3. A kritériumorientált értékelés
  - 7.4. Összegzés
  - 7.5. Fogalomlista
  - 7.6. Tesztfeladatok
- 8. A pedagógiai mérés fogalma, folyamata, eszközei
  - 8.1. Pedagógiai mérőeszközök, mérésmetodikai szabályok és összefüggések
    - 8.1.1. Kérdőívek
    - 8.1.2. Tesztek
    - 8.1.3. Mérési hibák
    - 8.1.4. Jóságmutatók
  - 8.2. A tesztkészítés szempontjai
    - 8.2.1. Feladatírás, feladattipológia
    - 8.2.2. Tesztszerkesztés
  - 8.3. Tudásszint- és képességvizsgáló tesztek
    - 8.3.1. A tudásszintmérő tesztek készítésének folyamata
    - 8.3.2. A képességvizsgáló tesztek alkalmazása
  - 8.4. Összegzés
  - 8.5. Fogalomlista
  - 8.6. Tesztfeladatok
- 9. A tanulók értékelése
  - 9.1. A tanulói értékelés módszertani kérdései
    - 9.1.1. A tanulói értékelés fő funkciói
    - 9.1.2. A tanulói értékelés módszerei, típusai
    - 9.1.3. Tanulói értékelés az értékelést végzők és elvárások szerint
  - 9.2. A tanulói értékelés során keletkező értékletek
    - 9.2.1. Osztályzatok
    - 9.2.2. Szöveges értékelés
  - 9.3. Vizsgák, a vizsgáztatás pszichológiai hatásai
    - 9.3.1. Vizsgatípusok
    - 9.3.2. A vizsgafejlesztés folyamata
    - 9.3.3. Írásbeli és szóbeli vizsgaproduktumok készítése és értékelése
  - 9.4. Összegzés
  - 9.5. Fogalomlista
  - 9.6. Tesztfeladatok
- 10. A tanítási-tanulási folyamat értékelése
  - 10.1. A fejlesztő értékelés jellemzői
    - 10.1.1. A fejlesztő értékelés fogalma
    - 10.1.2. A fejlesztő értékelés alapelemei
  - 10.2. A tanulást támogató értékelés módszerei
    - 10.2.1. Fejlesztőfeladatok az osztálytermi gyakorlatban
    - 10.2.2. Portfólió
    - 10.2.3. A tanítási folyamat értékelése
  - 10.3. Ön- és társértékelés eszközei
  - 10.4. Összegzés
  - 10.5. Fogalomlista
  - 10.6. Tesztfeladatok
- 11. Intézményértékelés
  - 11.1. Az intézményértékelés funkciói
    - 11.1.1. Az intézményértékelés céljai, területei
    - 11.1.2. Az elszámoltathatóság fogalma és jellemzői
  - 11.2. Az iskolák eredményessége
    - 11.2.1. Az eredményesség viszonyítása és mutatói
    - 11.2.2. A pedagógiai hozzáadott érték meghatározása
  - 11.3. Országos és helyi mérések eredményeinek értelmezése, felhasználása
    - 11.3.1. Az átlageredmények és a képességszintek szerinti eloszlások értelmezése
    - 11.3.2. Az átlageredmény értelmezése a családiháttér-index alapján
    - 11.3.3. Az Országos Kompetenciamérés helyi eredményeinek felhasználása
  - 11.4. Összegzés
  - 11.5. Fogalomlista
  - 11.6. Tesztfeladatok
- 12. Rendszerszintű értékelés
  - 12.1. A rendszerszintű értékelés és mérés jellemzői
    - 12.1.1. A rendszerszintű értékelés fogalma és céljai
    - 12.1.2. A rendszerszintű mérések módszerei
  - 12.2. Hazai rendszerszintű felmérések
    - 12.2.1. Hazai mérések, az Országos Kompetenciamérés
    - 12.2.2. Országos mérések
  - 12.3. Nemzetközi rendszerszintű felmérések
    - 12.3.1. A nemzetközi vizsgálatok jellemzői
    - 12.3.2. A nemzetközi mérések eredményei
  - 12.4. Összegzés
  - 12.5. Fogalomlista
  - 12.6. Tesztfeladatok
- Fogalomlista
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 3.3. A célok lebontása, megvalósíthatóvá tétele

A tanterv társadalmi célok megvalósításának eszköze. Készítői célokat jelölnek ki, ezek megvalósításához tartalmakat, tananyagot rendelnek, azokat feldolgozható egységekbe rendezik. Különböző oktatási rendszerekben és különböző időszakokban eltérő lehet, hogy milyen szinten (központi, helyi) születik döntés a célrendszerről, tartalmakról, azok elrendezéséről, illetve a központi döntések a tanítási-tanulási folyamat mekkora részét érintik.

Akár központi, akár helyi döntések eredményei a célok, az iskola eredményességét, hatékonyságát, méltányosságát az adja meg, a diákjait milyen arányban és milyen szinten tudja eljuttatni a célokig, vagyis milyen a diákok tudásának változása, a deklarált (szándékolt) és az elsajátított tanterv között milyen szoros a viszony. A célok elérése azonban nem lehet a diákok feladata. A tanterv létrehozásának egyik oka, hogy a célok elérésének az útját megtervezzük, a célok elérésének a valószínűségét növeljük. Ezért az átfogó célokat részcélokra bontjuk, azokat pedig tovább feladatokra és követelményekre. Már a tervezéskor kijelöljük, honnan tudható, elértük-e a célokat. A 3.1. ábra az erre szolgáló tantervi célrendszer elemeit és viszonyaikat mutatja.

A célok általános, nehezen megfogható állítások. Ahhoz, hogy megvalósíthassuk őket, a konkretizálásukra van szükség: az iskola, a pedagógus feladatainak, illetve a diák tudásában bekövetkező változást megragadó követelmények meghatározására. Ezek eléréséhez tervezhetünk majd a tanulásnak keretet adó tanulói tevékenységeket. A központi tantervi dokumentumok tipikusan a célokat rögzítik; a helyi tantervek és különösen a tanári tervezés a megvalósítás útjait dolgozza ki, tehát ezekben jelenek meg részletesen a feladatok és a követelmények.

3.1. ábra. A tantervi célrendszer lebontása

A 3.1. ábrán összegzett folyamatot az 1995-ös NAT-ból vett idézetek segítségével követhetjük végig a 3.1. táblázatban (a tartalmak hozzárendelését itt nem illusztráljuk). Ez a dokumentum tartalmazza az összes itt tárgyalt fogalmat, illetve a webbing (hálótervezés) módszerével a célokhoz tananyagot, tanulói tevékenységet és tanulási eredményt is kapcsol. Ezért szemléletes példákat szolgáltat.

3.1. táblázat. Példa a célok kibontására a NAT 1995-ből.

szint | példa
érték | demokrácia
cél | „[A NAT] a demokrácia értékrendjére, olyan demokratikus magatartásra kíván felkészíteni, amelyben az egyén és a köz érdekei egyaránt megfelelő szerephez jutnak. […] a minden ember számára nélkülözhetetlen általános műveltségnek azokat a továbbépíthető alapjait tartalmazza, […] amelyek elsajátítására minden tanuló jogosult.”
átfogó feladat | Az anyanyelvi nevelés […] felkészít a kommunikációs helyzetekben való aktív részvételre
feladat részletezése | „I. Felkészítés a társas-társadalmi együttműködéshez szükséges nyelvi képességekre és beállítódásokra, a kulturált nyelvi magatartásra; tudatosítása annak, hogy a hiteles, a másik ember megértését és az önkifejezést elősegítő kommunikáció egyéni és társas érték; hogy a beszédkultúra mind a múltban, mind a jelenben a társas-társadalmi megértés legfontosabb színtere.” „I. f. 1-6[. évfolyam]: Részvétel a tanulócsoportban folyó beszélgetésben, vitában; a saját álláspont témának, helyzetnek megfelelő előadása, megvédésének képessége, mások véleményének meghallgatása.” „I. F. 7-10[. évfolyam]: Együttműködés a csoportos beszélgetés fenntartásában, részvétel vitában; a kommunikáció etikájának alapelemei, képesség a másként vélekedő álláspontjának követésére, az eltérő vélemény tiszteletére, a saját vélemény megvédésére, [...] korrigálására.”
tananyag, tanulói tevékenység és követelmény | Tananyag | Fejlesztési követelmények (kompetenciák, képességek | Minimális teljesítmény
4. évf. | „Szókincs bővítése, pontosítása. Páros/csoportos kommunikáció. Szóbeli közlésből információk kiemelése, beszélgetés a hallottakról.” […] | „Szavak értelmezése szövegösszefüggésben. A tartalmat pontosan közvetítő szókincs használata, folyamatos, összefüggő beszéd. […] A beszélgetésben való részvétel.” […] | „Tudja mondanivalóját szóban értelmesen megfogalmazni. Egyszerű szóbeli közlések, utasítások megértése. Kérdésfeltevés, válaszadás.” […]
6. évf. | „A kommunikációs helyzet, a beszélő és hallgató szerepe. […] A nem nyelvi kefejezőeszközök […] és viszonyuk a verbális közléshez. […] Kommunikációs helyzetgyakorlatok” | „A köznapi kommunikációs helyzetekben való biztonságos eligazodás. Az élőbeszéd rétegeinek […] együttes felfogása és helyes alkalmazása […] Vitában való rész-vétel: kapcsolatfel-vétel, -tartás, saját álláspont megvédése, figyelem az ellenvéleményre.” […] | „Eligazodás mindennapi kommunikációs helyzetekben: kapcsolatfelvétel, szándék- és vélemény-nyilvánítás, tájékoztatás.” […]

« Előző | Következő »