A tanulásban akadályozott gyermekek idegen nyelvtanításának kérdései

- A tanulásban akadályozott gyermekek idegen nyelvtanításának kérdései
- Bevezetés
- 1. fejezet: A nyelvoktatás relevanciája
  - 1.1. Az idegennyelv-oktatásról
  - 1.2. Miért fontos a sajátos nevelési igényű tanulók számára az idegennyelv-tanulás?
  - 1.3. Miért tekinthetjük kihívásnak az idegennyelv-oktatást tanulásban akadályozott gyermekek esetében?
  - 1.4. Az idegennyelv-tanulás előnyei a tanulásban akadályozott gyermekek számára
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 2. fejezet: Ahogy az érintettek látják. Helyzetjelentés intézményvezetői, tanulói és kutatói oldalról
  - 2.1. Tapasztalatok tanulásban akadályozott gyermekek idegennyelv-tanításáról
  - 2.2. Tanulásban akadályozott tanulók véleménye az idegennyelv-tanulásról
  - 2.3. A tanulásban akadályozott gyermekek idegennyelv-tanulásának aktuális kérdései Magyarországon
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 3. fejezet: Az idegennyelv-tanulás sikerességét befolyásoló tényezők
  - 3.1. A nyelvtanulás elméletei
  - 3.2. Az idegennyelv-tanulást meghatározó főbb tényezők
    - 3.2.1. A motiváció
    - 3.2.2. A nyelvérzék
      - 3.2.2.1. Magyar Egységes Nyelvérzékmérő Teszt (MENYÉT)
    - 3.2.3. Az intelligencia szerepe az idegennyelv-tanulásban
    - 3.2.4. Az anyanyelv-elsajátítás és az idegennyelv-elsajátítás viszonya
    - 3.2.5. A tanulási stratégiák
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 4. fejezet: A tanulásban akadályozott (enyhén értelmi fogyatékos) gyermekek sajátosságai az idegennyelv-tanulás fókuszában
  - 4.1. A tanulási akadályozottság fogalma, a tanulásban akadályozott tanulók általános sajátosságai
  - 4.2. Motiválás az idegen nyelvi órákon
    - 4.2.1. Az idegen nyelv kiválasztása, mint motivációs tényező
    - 4.2.2. A motiváció szintjei, a motiváló tanítás
  - 4.3. A munkamemória szerepe a nyelvtanulásban
    - 4.3.1. Tanulásban akadályozott (enyhén értelmi fogyatékos) gyermekek munkamemóriájának sajátosságai és ezek hatása az idegennyelv-tanulás folyamatára
  - 4.4. Az anyanyelv-elsajátítás sajátosságai enyhén értelmi fogyatékos gyermekeknél és ezek hatása az idegennyelv-tanulásra
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 5. fejezet: Az idegen nyelv tanítását szabályozó oktatási dokumentumok
  - 5.1. A nyelvoktatás tartalmi szabályozásának eszközei
  - 5.2. A Nemzeti alaptanterv
  - 5.3. A sajátos nevelési igényű tanulók irányelvei
  - 5.4. Az idegennyelv-oktatás tartalmi szabályozása az enyhén értelmi fogyatékos tanulók kerettanterveiben
  - 5.5. Tanulásban akadályozott tanulók idegennyelv-oktatásának alapelvei
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 6. fejezet: Miből tanítsunk idegen nyelvet? A taneszköz-ellátottság helyzete
  - 6.1. Szakadék a tananyag és a rendelkezésre álló taneszközök között
  - 6.2. Érvek és ellenérvek - tanítsunk-e nyelvkönyvből?
  - 6.3. A leggyakrabban használt nyelvkönyvek elemzése
    - 6.3.1. Kerettantervi megfelelés
    - 6.3.2. Megfelelőség az illusztráció szempontjából
  - 6.4. Javaslatok- a tanulói portfolió alkalmazása
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 7. fejezet: Bevezetés a nyelvtanítás módszereibe
  - 7.1. A módszerfogalom megközelítése
  - 7.2. Nyelvtanítási módszerek a 20. században
    - 7.2.1. Nyelvtani-fordító módszer
    - 7.2.2. Direkt módszer
    - 7.2.3. Az olvastató módszer
    - 7.2.4. Az intenzív módszer
    - 7.2.5. Az audiolingvális módszer
    - 7.2.6. Az audiovizuális módszer
    - 7.2.7. A kognitív módszer
  - 7.3. Az innovatív nyelvtanítási módszerek- humanisztikus avagy pszichologizáló nyelvtanítás
    - 7.3.1. A cselekedtető módszer
    - 7.3.2. A néma módszer
    - 7.3.3. A tanácskozó módszer
    - 7.3.4. A szuggesztopédia
  - 7.4. Korunk módszere a kommunikatív nyelvtanítás
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 8. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók sajátosságaihoz igazodó nyelvtanítási módszerek, eljárások
  - 8.1. A cselekedtető módszer - Total Physical Response (TPR)
  - 8.2. A cselekedtető (TPR) módszer feladatai, játékai
  - 8.3. Kinél alkalmazható a cselekedtető módszer?
    - 8.3.1. Nyelvtanítás akadályok nélkül
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 9. fejezet: A nyelvtanulás origója a szókincs
  - 9.1. Az idegen nyelvű szótanulás idegrendszeri háttere
  - 9.2. „Nyelvtan nélkül keveset tudunk elmondani, szókincs nélkül semmit nem tudunk elmondani”
  - 9.3. Hogyan válasszuk ki a szavakat, mit tanítsunk?
  - 9.4. Az új szókincs bemutatása
    - 9.4.1. A Frayer modell
  - 9.5. A szókincs elmélyítése, aktivizálása
    - 9.5.1. A „Villámkártya” (flashcard) módszere
    - 9.5.2. Amikor a begyakorlottság teret enged az önállóbb munkának
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 10. fejezet: A tanulói heterogenitás kezelése, a differenciálás lehetőségei
  - 10.1. A differenciált fejlesztés fogalma, célja
  - 10.2. Differenciálás a tantervek szintjén
  - 10.3. Az érdeklődés szerinti differenciálás- Az idegen nyelvi szakkör
    - 11.3.1. A Down - szindrómás gyermekek idegennyelv-tanulásáról
  - 10.4. Differenciálás a munkaformák szintjén
  - 10.5. Differenciálás Bloom taxonómiája alapján
  - Összefoglalas
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 11. fejezet: Az IKT alkalmazása tanulásban akadályozott tanulók idegennyelv-tanításában
  - 11.1. Felkészülés a digitális állampolgárságra
  - 11.2. Mikor van értelme a feladat digitalizálásának idegen nyelvi órán?
  - 11.3. Az interaktív tábla előnyei az idegennyelv-tanításban
  - 11.4. Hogyan használhatjuk az IKT eszközeit az idegen nyelvi órán?
    - 11.4.1. A multimédiás anyagok használata
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 12. fejezet: A kurzus zárása. Teszt
  - Nyitott kérdések
  - Teszt

« Előző | Következő »

# 9.4. Az új szókincs bemutatása

Az idegennyelv-tanítás helyzetképe jelenleg azt mutatja, a legtöbb iskolában angolt tanítanak a tanulásban akadályozott gyermekeknek. Tudjuk, hogy az angol esetén nehézséget jelent, hogy a betűket másképp írjuk, mint ahogy ejtjük, ezért a szavak kiejtését egyenként kell megtanulni. Nem célszerű a gyerekeket azzal terhelni, hogy megtanítjuk a fonetikus jeleket, ami a szavak kiejtését segítené, hiszen a magánhangzók, mássalhangzók és diftongusok jelei között sok olyan jel van, ami a magyar nyelvben nem létezik. (Sőt olyan hangokat jelölnek, amelyek a magyar nyelv hangkészletéből hiányoznak.) Szótárvezetés helyett a szószedet készítése segítséget jelent mind a szavak hibátlan formájának megjelenítésében (sok idő elmenne az idegen szavak lejegyzésével), mind a kiejtésben, ahol fonetikusan, a magyar nyelv betűit segítségül véve jelenik meg a helyes kiejtés. Készíthetünk kézzel írott, és gépelt változatot is.

Fontos, hogy mondjuk meg a szavak jelentését, ha a szemléltetés, vagy az egyéb módon történő bemutatás (pantomim, mimika, testbeszéd, stb.), illetve a kontextus (a szegényes szókincs miatt) nem segíti a szavak jelentését kitalálni.

Az órára készülés során meg kell tervezni, hány szót szeretnénk az órán megtanítani. A szavak számának meghatározását több tényező is befolyásolja:

- A tanulók pszichés funkcióinak fejlettsége (7-8 szó tanítása az ideális, maximum 10, ha könnyű szavakról van szó).
- Anyanyelven is hasonlóan hangzó szavakról van-e szó, vagy teljesen ismeretlen hangzású szavakat tanít?
- Nehéz-e valamilyen szempontból a szó (kiejtés, absztrakt fogalom)?
- Könnyen be lehet-e mutatni, könnyű-e a tanulókat rávezetni a jelentésére?
- Tudunk-e reáliát hozni a szó bemutatásához?
- Képek segítségével könnyű-e tisztázni a jelentését?

Ahogy az az előző fejezetben ismertetésre került, sok módszer és eljárás létezik, hogyan taníthatunk idegen nyelvet, beleértve a szókincs bővítését. Itt azokat a szókincsbővítési eljárásokat mutatjuk be, amelyek alkalmazása tanulásban akadályozott gyermekek tanítása során hatékonynak bizonyulhatnak.

- Segíthetjük a tanulókat szemléltetéssel, hogy elképzeljék, vizualizálják a tanított szót, majd következik szavak az ismétlése, hangoztatása. A hangoztatást változatosan kell megoldani, figyelni kell arra, hogy a tanári bemutatás, a kiejtés helyes formája elégszer hangozzék el.
- Kissé sokkoló lenne a tanulásban akadályozott tanulóink számára a direkt módszer, aminek alapelve, hogy az anyanyelvet soha nem használja, nem fordít le semmit az anyanyelvre, csak komplett mondatokban lehet az órán beszélni. Ne alkalmazzuk, hiszen tanulóink esetében az az alapelv, hogy felváltva használjuk az idegen nyelvet és az anyanyelvet!
- A szuggesztopédia eljárásai a szavak tanítása, memorizálása során sikeres lehet tanulóink esetében. A lényege, hogy tanulás közben halk zenehallgatással tesszük befogadóvá a nyelvtanulót.

Nagyon hatékony lehet a cselekedtető módszer (Total Physical Response-TPR) szótanító stratégiája. E módszert alkalmazva a játékok, különféle tevékenységek, változatos témák sora vonható be a nyelvtanításba.

## Feladat

Válasszon ki a kerettanterv témái közül egyet, és állítsa össze a választott téma első óráján megtanítandó szókincset! Tervezze meg részletesen, milyen módon mutatná be (magyarázná el a szavak jelentését) a tanulók számára! Munkáját helyezze el a portfoliójában! Ha képeket is használna, azokat is csatolja!

« Előző | Következő »