Jegyzetek a nyelvről

- Jegyzetek a nyelvről
- Bevezető
- Első rész: Beszédképzés, beszédtechnika
  - I. Hangtan: A magyar beszédhangok és tulajdonságaik
    - 1. A beszédszervek és működésük
    - 2. A magyar beszédhangok felosztása
    - 3. A hangok egymásra hatása a beszédben
      - 3.1. A magánhangzók egymásra hatása: magánhangzó-törvények
      - 3.2. A mássalhangzók egymásra hatása: mássalhangzó-törvények
    - 4. Az artikulációs bázis
    - 5. A szótag fogalma, szerkezeti felépítése
    - 6. Mondatfonetikai eszközök
      - 6.1. A magyar hangsúly
      - 6.2. A hanglejtés
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - II. Beszédtechnika a gyakorlatban, hangsúlyozási alapismeretek
    - 1. Beszédünk jellemzői
    - 2. A hangsúly és a hanglejtés
      - 2.1. Az értelmi hangsúly
      - 2.2. A beszédszünet
      - 2.3. A hangsúlyozás szabályszerűségei
        - 2.3.1. Hangsúlyos elemek a mondatban
        - 2.3.2. Hangsúlytalan elemek a mondatban
        - 2.3.3. A szünet, a kapcsolás és a tagolás
      - 2.4. Az érzelmi hangsúly(feladat)
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Beszédképzés, beszédtechnika
- Második rész: A szóbeli kommunikáció jellemzői
  - III. Beszédelemzés, társas érintkezés
    - 1. Társalgási szabályok
    - 2. A megszólításról
    - 3. Társalgási alapelvek
    - 4. A forduló
    - 5. A szomszédsági párok
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IV. Kommunikáció az osztályteremben
    - 1. A tanár-diák interakció főbb sajátosságai
    - 2. Főbb udvariassági szabályok a tanórán
    - 3. Néhány didaktikai feladat kommunikációja
      - 3.1. Kérdezés
      - 3.2. Értékelés
      - 3.3. Instrukcióadás
      - 3.4. Tanári magyarázat
    - 4. Viselkedésszabályozás, az iskolai szocializáció néhány kommunikációs vonatkozása
    - 5. Rituálék az osztályteremben
    - 6. Nem nyelvi kommunikáció a tanórán
    - 7. A Pygmalion-effektus
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - A szóbeli kommunikáció jellemzői
- Harmadik rész: Nyelvhasználati kérdések
  - V. Nyelvhelyesség: Idegen hatások és gyakori tévesztések a magyar nyelvben
    - 1. Idegen hatások, idegenszerűségek a magyar nyelvhasználatban
    - 2. Az idegen szavak ejtése és helyesírása
    - 3. Szótévesztés
    - 4. Szóláskeveredések
    - 5. Terpeszkedő kifejezések
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VI. Nyelvhelyesség: Igekötők, ragozás, névmások, nyelvi babonák
    - 1. Igekötő-használati kérdések
    - 2. Nehézségek az ikes ragozásban
    - 3. A suksükölés – és ami körülötte van
    - 4. Egyes vonatkozó névmások használatáról – dióhéjban
    - 5. Nyelvi babonák
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Egybe- és különírás, kis- és nagybetűs írásmód, tulajdonevek
    - 1. Helyesírásunk alapelvei
    - 2. Külön vagy egybe? Ez itt a kérdés…
      - 2.1. Az összetett szavak egybeírásának legtöbbször három fő oka van:
      - 2.2. Igekötős szavak
      - 2.3. A szóösszetételek fajtái
      - 2.4. Mozgószabályok
      - 2.5. Idegen írásmódú előtagot tartalmazó szóösszetételek esetén – a kiejtés függvényében – kétféle módon járhatunk el:
      - 2.6. Tulajdonnevet tartalmazó összetételek írásmódja
    - 3. Hogyan írjam: kisbetűvel, naggyal?
    - 4. A nevek toldalékolásának problémásabb esetei
    - 5. Tulajdonnevekből képzett melléknevek írásmódja – családnevek, földrajzi nevek:
    - 6. Intézménynevek, márkanevek, díjak, kitüntetések, címek
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VIII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Elválasztás, írásjelhasználat, rövidítések, számok
    - 1. Az elválasztás
    - 2. Az írásjelhasználat problematikusabb esetei
      - 2.1. Írásjelhasználat szavak között
      - 2.2. Idézőjel, idézet
      - 2.3. Írásjelhasználat – szavakon belül
    - 3. A fontosabb rövidítések, betű- és mozaikszók
    - 4. Számok írása és a keltezés – néhány fontos tudnivaló
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IX. Levelezési ismeretek
    - 1.A hivatalos levél
    - 2.A magánlevél
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - X. Nyelvünk változatossága
    - 1. Nyelvjárások
    - 2. A magyar nyelv határon túli nyelvváltozatai
      - 2.1. A magyar mint kisebbségi anyanyelv
      - 2.2. A többközpontú magyar nyelv
      - 2.3. Miben különböznek a határon túli nyelvváltozatok?
      - 2.4. A határtalanítás programja
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Nyelvhasználati kérdések
- Záró kérdéssor

« Előző | Következő »

# 5. Terpeszkedő kifejezések

Legtöbbször a hivatalos stílusban, sajtónyelvben, közéleti nyilatkozatokban, nemritkán valamelyik tudományág nyelvezetében találkozhatunk a terpeszkedő kifejezéseknek (más néven élősködő igéknek) nevezett szerkezetekkel. Nevükben a lényegük: ezek a hosszabb szószerkezetek úgy jönnek létre, hogy egy ún. tartalmas igéből főnevet képezünk, amelyhez többnyire másik ige, esetleg segédige szerepű szó csatlakozik: intézkedik – intézkedés – intézkedést foganatosít. Terjednek az élőbeszédben is, a fontoskodó nyilatkozók megszólalásaiban, de alkalmasak a felelősök eltüntetésére, ködösítésre is, mivel a szókapcsolatból nem derül ki világosan, ki végezte a cselekvést (vö. a probléma nem nyert elintézést).

alkalmaz (titkosítást alkalmaztak, díszítést alkalmaz, kutyát alkalmaztak a kábítószer-kereséshez stb.) helyett itt az ún. tartalmas igéket is lehet használni, de szókapcsolattól függően elfogadhatók a használ, igénybe vesz, működtet stb. szavak is.

biztosít: Nem csak a biztosító biztosít. A munkahely karrierlehetőséget, étkezést biztosít; egy járatra helyet biztosítunk, a rendszer információt biztosít; az ablak kilátást biztosít a kertre; a Yard büntetlenséget biztosít stb. A tartalomtól függően a következő igékből választhatnánk: ad, nyújt, ajánl, lehetővé tesz stb.

(le)bonyolít: A szó eredeti jelentéséből azt várnánk, hogy ’összekuszál, komplikál, szétzilál’. Inkább az ellenkező értelemben használjuk: ’intéz, rendez, szervez’ – forgalmat, ügyet, vitát, szállítást, üzletet. Közgazdasági szakfordítók féltett kincse: Bonyolítói szószedet.

ellát: Pl. az autóülést fűtéssel látták el; okmányt pecséttel, aláírással lát el; a nadrágot folttal látta el – a felszerel, lepecsétel, aláír, megfoltoz helyett. Nem mindig élősködő ige: a katonákat hadifelszereléssel, ivóvízzel látták el; ellátta minden földi jóval stb.

eszközöl: Önálló jelentése ma már nincs, a hivatali nyelvhasználat egyik gyöngyszeme. Hatósági iratokban, de a sajtó nyelvében is lépten-nyomon találkozhatunk vele: beruházást, fejlesztést eszközöl, változtatást, módosítást eszközöl, „…a régészek a területen légifelvételeket és ásatásokat eszközöltek…” A fejleszt, változtat, módosít mellett a jelentés pontosítására használható még a létrehoz, végez, előidéz stb. – szövegkörnyezettől függő módon.

folytat: Legszívesebben a hivatali, média- és sajtónyelv használja: éhségsztrájkot, küzdelmet, párbeszédet, politikát, tanulmányokat, vitát stb. lehet folytatni, azaz ’továbbvinni, tovább csinálni’, vagy egyszerűen: tanulni, politizálni, küzdeni (de akkor nem kellőképpen „súlyos és komoly”).

gyakorol: A hivatalos stílusban és a köznapi beszédben is sűrűn találkozunk vele. Nyomást, hatást, befolyást, gesztust, önkritikát, felügyeletet, ellenőrzést és még számtalan egyéb dolgot gyakorolnak az ilyen-olyan szervek – és mi magunk is. Nem mindig élősködő ige, állhat az ’edz, tréningezik, fejleszt’ jelentésében is.

helyez: A ’rak, tesz’ pakol’ alapjelentésű ige elé egy főneves szerkezetet helyezünk, és indulhat a szószaporítás: zár alá helyez (zárol), üzembe helyez (beüzemel), nagy hangsúlyt helyez valamire (kiemel, hangsúlyoz). Lehet még vád alá helyezni, kilátásba helyezni, folyamatba helyezni, sőt, X. lízingcég levonásba helyezte az ügyfél pénzét is (a zárolta, levonta helyett).

jelent: Legtöbbször fölöslegesen áll az olyan mondatokban, ahol elég lenne egy névszói állítmány is: a kihívást, problémát, gondot, hátrányt, megoldást jelent számomra helyett szerkezettől és tartalomtól függően élhetünk ilyen kifejezésekkel: az a gond, probléma, megoldás, illetve a gond, a megoldás stb. az, hogy…

jelentkezik: Hasonló mondatokban fordul elő, mint a jelent, csak más a vonzata: hiányként, gondként, problémaként jelentkezik valami. (Tótfalusi i.m. a fordítók által meghonosított russzicizmust lát benne, ti. a javljájetszja, a névszói állítmányt kiegészítő segédige hatásának tartja, amelyet mára inkább a képez ige kezd kiszorítani.)

képez: Az eredeti jelentését – ’valaminek a képét más anyagból kialakítja’– már elvesztette, de önálló jelentésben is használatos: ’oktat, nevel, formál’. A terpeszkedő kifejezésekből, ahol sokszor találkozunk vele – kivételt képez, vita tárgyát képezi, tulajdonát képezi, tartalékot képez, akadályt képez, részét képezi, büntetendő cselekményt képez – nyugodtan elhagyható. Ilyenkor a tárgyat névszói állítmánnyá alakítjuk: ez a vita tárgya; X. dolog büntetendő cselekmény stb.

nyer: Az ügy elintézést, a probléma megoldást nyer; a vizsgálat folyamán megállapítást nyert (elintézték, megoldották vagy megoldódott, megállapították); tartalmas igeként lehet nyerni (hol?) a lottón, sportban, küzdelemben; (mit?) időt, életet, csatát stb.

történik: Eredeti jelentésében : ’folyik, végbemegy, zajlik’ valamilyen esemény, folyamat. Élősködő igei használatára ilyen példák jellemzők: már a mű elején utalás történik (= a szerző már a mű elején utal rá), a friss áru beszerzése hetente történik (= hetente szerzünk be friss árut), a felszállás csak az első ajtónál történik (= felszállás csak az első ajtónál!) stb.

Az ellenőrzést folytat, változtatást eszközöl helyett dinamikusabb, konkrétabb az ellenőriz, (meg)változtat forma, de arra is figyeljünk, hogy használatuk nem minden esetben helytelen vagy elvetendő. Kerüljük a szószaporítást, ám vegyük számításba: olykor az egyszerűbb és a hosszabb kifejezések között kisebb-nagyobb jelentés- vagy stilisztikai különbségek is lehetnek (vö. megköszön – köszönetet mond), és mivel az utóbbi ünnepélyesebb, az alkalom megkívánhatja használatát. Bőbeszédűségnek, fölösleges szószaporításnak tartjuk azokat a megnyilatkozásokat is, amikor a beszélő körülbelül ugyanazt mondja. Találkozhatunk velük nyilatkozatokban is (olykor az időzavar áthidalására használja a kérdezett személy): az ok bonyolult és összetett, körülbelül mintegy száz ember volt ott, most jelenleg nem tudok rá válaszolni stb. Nem ritka az olyan típus, hogy – talán nyomatékosításként – az idegen kifejezést ismétli meg magyarul a nyilatkozó vagy kérdező. Az élőbeszédben sincs rájuk szükség, de írásban, mert ott javítható, mindenképpen elkerülhetjük e tautologikus kifejezéseket: a hagyományos tradíciók miatt, elsődleges prioritásaink, boldog happy enddel ért véget, hiányoznak a financiális pénzeszközök, eredeti originális csomagolásban, empirikus tapasztalataink szerint, a botrányt okozó skandalum, sikertelen kudarcaink stb.

« Előző | Következő »