Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében

## Feladat

Gondolja át az óvodapedagógus főbb feladatait a magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében a következő szempontok szerint: (1) a magatartászavarral rendelkező gyermek óvodai fogadása, (2) a gyermekcsoport felkészítése (3) a magatartászavarral rendelkező gyermek fogadása, óvodai nevelése. Ezt követően töltse ki a feladatlapot, majd a következő táblázat segítségével ellenőrizze le munkáját!

Az óvodapedagógus főbb feladatai a magatartászavarral rendelkező gyermek fogadását megelőzően | Megismeri a gyermek szakértői véleményét. Információt gyűjt a gyermek állapotáról, a gyermek diagnózisáról, a hozzá kapcsolódó tünetekről és következményekről. Fontos a gyermek érdeklődési területének megismerése, ami kiindulási alapot nyújt a gyermek fejlesztésében. Megismeri azokat a speciális feladatokat és módszereket, amelyeket a mindennapi nevelés-oktatás során alkalmaznia kell. Az óvoda pedagógiai programja alapján nevelési tervet készít. Egyéni fejlesztési tervet készít, amely a meglévő és a fejlesztendő készségek funkcióterületenként történő felmérésére épül. Felkészíti a csoportjába járó gyermekeket a magatartászavarral rendelkező gyermek fogadására. Felkészíti a csoportjába járó gyermekek szüleit a magatartászavarral rendelkező gyermek elfogadására. Felveszi a kapcsolatot a gyermek szüleivel, a módszertani intézmény szakembereivel. Felveszi a kapcsolatot és együttműködik a megfelelő szakirányultsággal rendelkező gyógypedagógussal, és az együttnevelést segítő szakemberekkel. Ideális esetben az óvodapedagógus már az óvodába kerülés előtt megismerkedik a magatartászavarral rendelkező gyermekkel. Ez elősegíti, hogy valódi információk birtokába jusson a gyermekről és a vállalt feladatról.
Az óvodapedagógus főbb feladatai a gyermekcsoport felkészítésben | Viselkedésével mutasson példát az ép gyermekeknek. Az óvodapedagógus kezdeményezzen olyan tevékenységeket, amiből az ép gyermekek számára kiderül, hogy a magatartászavarral rendelkező gyermek is ügyes, esetleg jobb a társainál, így például kezdeményezhet az adott gyermeket érdeklő témáról beszélgetést. Figyelni kell arra, hogy a szorongó, esetleg ticelő gyermeket a többi ne szégyenítse meg. Az ép gyermekektől alapvető elvárás, hogy ugyanúgy közelítsenek a magatartászavarral rendelkező gyermekhez, mint az ép társaikhoz. A túlzott segítés, az ép társak önfeláldozó magatartása mindkét fél részére személyiségkárosító lehet. Fontos a „mi-tudat” kialakítása: Azonos az értékrendünk Mi mindannyian szeretjük… Mi ezt nem szeretjük… Mi általában ezt így szoktuk… A mi napirendünk… Egyszerre csak egy dologgal foglalkozunk, hogy tudjunk figyelni… Figyelmesen meghallgatjuk egymást… Bátorítjuk egymást… Tudunk megbocsátani és felejteni rossz dolgokat… Vegyük észre a jót, és mondjuk ki… Számíthatsz rám…
Az óvodapedagógus főbb feladatai a magatartászavarral rendelkező gyermek fogadásával, óvodai nevelésével kapcsolatban | Fontos az óvodapedagógus természetes viselkedése. Legyen türelmes a magatartászavarral rendelkező gyermekkel. Segíteni kell a gyermek beilleszkedését. Differenciálással biztosítani kell az egyéni haladási ütemet. Az óvodapedagógus törekedjen a magatartászavarból eredő hátrányok miatti kirekesztettség elkerülésére, az önbizalom megerősítésére. Vegye komolyan a szorongó gyermek érzéseit, a szorongása tárgyát. A hiperkinetikus kisgyermekek számára elegendő mozgást kell biztosítani. Tudatosítani kell a gyermekben, hogy akkor is szeretjük, ha valamilyen „rosszaságot” követett el (pl. nem rád haragszom, hanem arra, amit tettél). Figyelemzavar esetén egyszerre csak egy rövid utasítást adjunk a gyermeknek. Óvatosan kell bánni a büntetés mértékével, módjával. A büntetés agressziót hozhat magával. Ne büntessük, amikor nem ő volt a konfliktus kirobbantója. Ha mégis büntetni kell, a figyelemmegvonás az, amit a gyermekek rosszul viselnek. Erősítsen meg minden a viselkedésben bekövetkező kisebb pozitív változást, mert ez motiválja a gyermeket a további változásra. Így tanulja meg, hogy mi a helyes viselkedés. Alkalmazza a differenciálást pl. a csoportok szervezésében, eszközök kiválasztásában, feladatszervezésben, értékelésben. Előnyös a drámapedagógia alkalmazása. Lehetőség szerint vonja be a csoport valamennyi tevékenységébe a gyermeket. A magatartászavarral rendelkező gyermek a képességének megfelelő feladatokat kapjon. Az adott gyermek legyen mindig szem előtt (pl. csoportszobában, ebédidőben, délutáni pihenés közben stb.).

« Előző | Következő »