Játékpedagógia

- JÁTÉKPEDAGÓGIA
- A projekt
- Bevezetés
- 1. fejezet: Gondolatok az óvodai neveléshez
- 2. fejezet: Történeti bevezetés
  - 2.1. A gyermeki játékra vonatkozó ókori nézetek
  - 2.2. Középkori gyermekfelfogások és a játék
  - 2.3. Comenius és Fröbel a játékról
  - 2.4. Elméletek a játékról
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 3. fejezet: A játékpedagógia elméleti kérdései
  - 3.1. A játék helye az óvodai nevelés rendszerében
  - 3.2. A játék fogalma és jellemzői
  - 3.3. Az állatok játéka
  - 3.4. A játék szerepe a személyiségfejlődésben
  - 3.5. Winnicott a játékról
  - 3.6. Piaget játékelmélete
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 4. fejezet: Játékfajták
  - 4.1. Játékfajták, játéktípusok
  - 4.2. Játékok régen, - amivel nagyszüleink játszottak (Olvasmány)
  - 4.3. Gyakorló vagy funkciójáték
  - 4.4. Szerepjáték
  - 4.5. Dramatikus játék - drámajáték
  - 4.6. Konstruáló játék
  - 4.7. Szabályjáték
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 5. fejezet: Az óvodai játék szervezésének feltételei, optimális körülményei
  - 5.1. A derűs légkör megteremtése
  - 5.2. A csoportszoba
  - 5.3. A szabadtéri játékok
  - 5.4. A játékeszközök
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 6. fejezet: Az óvodapedagógus szerepe a játéktevékenységben
  - 6.1. Az óvodapedagógus és a játéktevékenység irányítása
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 7. fejezet: A gyermek megismerése a tevékenység során
  - 7.1. A gyermek megfigyelése játék közben
  - 7.2. Játék és tanulás
  - 7.3. Játék és munka
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 8. fejezet: Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.1. Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.2. Hallgatói munkák a Felkészülés a játékfoglalkozásra témához
- Záró gondolatok
- Összefoglaló feladatok és megoldások
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 4.4. Szerepjáték

Szerepjátéknak azt a játéktevékenységet nevezzük, amelyben a gyermekek a látott szerepeket, tevékenységeket, a felnőttek közötti sajátos viszonylatokat sajátos játékkörülmények között újraalkotják.

1. kép Sütök-főzök
(forrás: Sztanáné)

2. kép Építkezünk
(forrás: Sztanáné)

Ehhez képzeletük segítségével megalkotják azt a teret és játékeszközöket, amelyek segítségével a helyzetet rekonstruálják, átélik. Szoros kapcsolatban van a dramatikus játékokkal, azonban ezek témáját a mese, az irodalmi alkotások adják, forrásanyaga eltér a szorosabb értelemben vett szerepjátékoktól. (→ Dramatikus játék – drámajáték) A szerepjáték a személyiségfejlődésben óvodás korban jelentős, megmarad a kisiskoláskor kedvenc játékaként is, de szerepe egyre csökken.

3. kép Piroska és a farkas
(forrás: Sztanáné)

Egy másik megfogalmazás szerint:

„ a szerepjáték a gyermeknek az a tevékenysége, amelyben a maga által (választott) elképzelt mintha helyzetben az önként felvett szerepet-szerepeket- igyekszik megeleveníteni az érzelmi szűrűjén át feldolgozott környezeti tapasztalatokra, benyomásokra támaszkodva.” (Kovács és Bakosi, 2005, 163)

4. kép Meggyógyítalak
(forrás: internet)

A gyermekek szerepjátékára jellemzőek a „mintha-helyzet”-ek : adott életkorban az élénk gyermeki képzeleterő segítségével a gyermek sajátos játékhelyzeteket teremt, melyben tulajdonságokkal ruház fel különböző tárgyakat, szereplőket.

Óvodáskorra a gyermekek érzelmi „repertoárja” már képessé teszi őket arra, hogy mélyebben éljenek át egy-egy érzelmet. Ehhez kapcsolódóan alakítanak ki különböző szerepeket, annak megfelelően, hogy adott helyzetben milyen érzelmi töltettel kívánják felruházni a képzeletbeli vagy tényleges szereplőt (pl. szomorúnak, bátornak, lelkesnek, unottnak, csalódottnak stb.).

A két főbb jellemző mellett még számos fontos tényezővel találkozunk a szerepjátékot vizsgálva, mint: a képzelet, az érzelem, illetve a szerephez kapcsolódó társak, résztvevők jelenléte. (→A játék szerepe a személyiségfejlődésben)

A óvodáskori szerepjáték legjellemzőbb tulajdonsága, hogy adott folyamaton belül a gyermek kettős tudatállapotban van, ami annyit jelent, hogy ugyanazon időben képes teljes mértékben beleélni magát egy adott helyzetbe úgy, hogy közben pontosan tisztában van a valóságbéli jelenlétével.

5. kép Én is nyírom a füvet!
(forrás: Sztanáné)

6. kép Tündér vagyok
(forrás: Sztanáné)

A szerepjátéknak a tárgyalt jellemzőkön kívül nagyon fontos szerepe van a szociális kapcsolatok kialakulásában. Ez az a játéktípus, amelynek keretén belül a gyermekeknek a legtöbb alkalmuk nyílik arra, hogy a társas viselkedés különböző formáit gyakorolják, továbbá a szerepjáték során elsajátított szabályok és normák a további életük különböző színterein is útmutatóként szolgálhatnak.

„A szerepjáték jelentősége a szocializációs folyamatok erősödésében kifejezésre jut:

- a gyermekek közötti kapcsolatteremtő képességben,
- az együttes cselekvés képességében,

a közösségi magatartás formáinak alakulásában.” (Kovács és Bakosi, 2005,182)

« Előző | Következő »