- A pedagógiai diagnosztika elméleti és gyakorlati tartalmi megújítása
- 1. fejezet: A pedagógiai diagnosztika tantárgy célja, tartalma, teljesítésének feltételei
  - 1.1. Alfejezet
  - Köszönet!
- 2. fejezet: A pedagógiai diagnosztika fogalma, tárgya, mérési területei. Mérés és értékelés a gyógypedagógus munkájában
  - 2.1. A (gyógy)pedagógiai diagnosztika fogalma, tárgya és területei
  - 2.2. A gyógypedagógiai diagnosztika típusai a diagnózis célja szerint
  - 2.3. A gyógypedagógiai diagnosztika típusai a diagnózis jellege szerint
  - 2.4. Gyógypedagógiai alapfogalmak
    - 2.4.1. A sajátos nevelési igény
  - 2.5. A mérés és értékelés egy módja: tantárgyi mérések és értékelések a gyógypedagógus munkájában
  - Irodalomjegyzék
- 3. fejezet: A pedagógiai szakszolgálatok rendszere. A (gyógy)pedagógiai vélemény
  - 3.1. A pedagógiai szakszolgálati rendszer
  - 3.2. A szakértői bizottságok bemutatása
  - 3.3. A szakértői vizsgálat dokumentumai
  - 3.4. A (gyógy)pedagógiai vélemény
  - Irodalomjegyzék
- 4. fejezet: A DIFER, mint a kritikus kognitív készségek analitikus diagnózisára alkalmas standardizált mérőeszköz bemutatása
  - 4.1. A DIFER Programcsomag
  - 4.2. A hét elemi alapkészség
  - Irodalomjegyzék
- 5. fejezet: A DIFER Programcsomag felhasználása, a kapott adatok értelmezése
  - 5.1. Az írásmozgás koordináció készség felvétele és értékelésének módja
  - 5.2. A tapasztalati összefüggés készség felvétele és értékelésének módja
  - 5.3. A beszédhanghallás készség felvétele és értékelésének módja
  - 5.4. A tapasztalati következtetés készség felvétele és értékelésének módja
  - 5.5. A relációszókincs készség felvétele és értékelésének módja
  - 5.6. Az elemi számlás készség felvétele és értékelésének módja
  - 5.7. A rövid DIFER
  - Irodalomjegyzék
- 6. fejezet: A DIFER Programcsomag a tágabb értelmű integráció szolgálatában: alkalmazási lehetőségei értelmileg akadályozott gyermekek körében
  - 6.1. Értelmileg akadályozott tanulók diagnosztikai mérése
    - 6.1.1. Mérés és értékelés az értelmileg akadályozottak általános iskoláiban
      - 6.1.1.1. A heidelbergi Kompetencia Invertár (HKI)
    - 6.1.2. A DIFER és a HKI együttes használati lehetősége
  - Irodalomjegyzék
- 7. fejezet: A DIFER továbbfejlesztésének útjai: a rendszerező képesség mérése
  - 7.1. A DIFER Programcsomag bővítése: a rendszerező képességet mérő teszttel
    - 7.1.1. A rendszerező képesség
    - 7.1.2. A rendszerező képesség felmérése
      - 7.1.2.1. A rendszerező képesség összetevőinek mérése
  - Irodalomjegyzék
- 8. fejezet: A taníthatóság mérése
  - 8.1. Az állapot és a folyamatdiagnózis
    - 8.1.1. A taníthatóság mérésének tervezése, szempontjai
  - 8.2. A folyamat diagnózis jegyzőkönyve
  - Irodalomjegyzék
- 9. fejezet: A figyelem működése, működési zavarai és mérési lehetőségei
  - 9.1. A figyelem fogalma
  - 9.2. A figyelem tulajdonságai
    - 9.2.1. A figyelem típusai a tudatos ráirányultság és az erőfeszítés alapján
    - 9.2.2. A figyelem típusai az információ forrása szerint
    - 9.2.3. A „nem figyelés vakság” (a figyelem önkéntelen váltásának jelensége)
  - 9.3. A figyelemzavar típusai
    - 9.3.1. Az általános figyelemzavar típusai és jellemzői
  - 9.4. A figyelem (zavar) mérési lehetőségei
    - 9.4.1. Megfigyelési szempontsorok
    - 9.4.2. A figyelem vizsgálata (tesztek)
  - Irodalomjegyzék
- 10. fejezet: Az emlékezet működése, működési zavarai és mérési lehetőségei
  - 10.1. Az emlékezet fogalma
    - 10.1.1. Az emlékezet alapfolyamatai
    - 10.1.2. Az emlékezet típusai
  - 10.2. A felejtés
  - 10.3. Az emlékezet zavarai
  - 10.4. Az emlékezet (zavar) mérési lehetősége
  - Irodalomjegyzék
- 11. fejezet: Az iskolakészültség mérésének lehetőségei I.
  - 11.1. Az iskolai alkalmasság meghatározása
    - 11.1.1. Az iskolai alkalmasság kérdései
  - Irodalomjegyzék
- 12. fejezet: Az iskolakészültség mérésének lehetőségei II.
  - 12.1. Az iskolai alkalmasság mérőeszközei
    - 12.1.1. Az iskolai alkalmasság vizsgálati szempontsora
- 13. fejezet: A magatartászavar és mérése. Háttértényezők a magatartászavar felmérésében. A hátrányos helyzet kritériumai
  - 13.1. A magatartásavar okai
  - 13.2. A magatartászavar tünetei
    - 13.2.1. A deviáns magatartás
  - 13.3. A magatartászavar mérése
    - 13.3.1. A kérdőívek tartalma
    - 13.3.2. A mérés menete
    - 13.3.3. A CBCL felhasználási lehetősége
  - Irodalomjegyzék
- 14. fejezet: A hiperaktivitás és mérése. A magatartászavar és a hiperaktivitás differenciáldiagnosztikája
  - 14.1. A hiperaktivitás tünetei
    - 14.1.1. A pszichoszociális éretlenség
    - 14.1.2. A hiperaktivitás pozitív tünetei
    - 14.1.3. Szekunder tünetek
  - 14.2. A hiperaktív és a magatartászavar tüneteket mutató gyermekek eltérései
  - 14.3. A hiperaktivitás mérése
  - Irodalomjegyzék
- 15. fejezet: A pedagógiai diagnosztika etikai kérdései. A stigmatizáció és következményei
  - 15.1. A korrekt diagnózis alapelvei
  - 15.2. A gyógypedagógiai diagnózis általános elvei (Lányiné, 2014. 14-15. alapján)
  - 15.3. Etikai kérdések és stigmatizáció
    - 15.3.1. A fogyatékosság tudomásulvételének fázisai
    - 15.3.2. A (gyógy)pedagógiai diagnózis veszélye: a stigmatizáció
  - Irodalomjegyzék
- Tanegységzáró teszt

« Előző | Következő »

# 12.1.1. Az iskolai alkalmasság vizsgálati szempontsora

Az iskolai alkalmasság vizsgálatának szempontsora itt letölthető.12.Iskola alkalmassági vizsgálat szempontsora

Biológiai kritériumok: megfigyeljük a testmagasságot, súlyt, a fogváltás jeleit. A hátrányos helyzetű gyermekek gyakran alultápláltak, öltözékük piszkos, ruházatuk rendetlen.

Mozgásállapot: Kéz és láb, szem és fülhasználat oldalságának megfigyelése a gyermek teljesítménye és eszközhasználata során. A szem és a fül biológiai eredetből is lehet az ellenkező oldalon, inkább a kéz és a láb dominanciája ad megbízható adatokat. Tanulási nehézség, zavar, akadályozottság esetén gyakori a bizonytalan lateralitás, vagy a keresztezett dominancia.

A mozgáskoordináció vizsgálatát a nagymozgások megfigyelésével kezdjük el. Olyan feladatokat kérünk a gyermektől, amelyben a testséma, az egyensúlyészlelés és a koordináció feltételeitől függ a mozgás kivitelezése. Javasolt mozgások: szökellés, lépcsőn járás, labda dobása, elkapása, vonal mentén járás, padról/székről felugrás, leugrás, fél lábon állás.

A finommozgás minőségét a ceruzafogás módja, a vonaltartás és az eszközkezelés jelzi. A motoros kivitelezés értékelése: írásnyomaték, lendület, formazárás. Organikus eredetű mozgáskoordinációs zavarnál a gyermek ügyetlen, mozgása darabos, írásnyomatéka vagy túl erős, vagy túl gyenge.

Mentális kritériumok: a beszéd, a percepció, a tapasztalati úton fejlődő gondolkodásmódok, a mennyiségi ismeretek, a téri tájékozódás, a figyelem és az emlékezet a megfigyelés szempontja.

Beszéd: a beszédartikuláció tisztaságát a PREFER beszédtechnika teszt analógiájára építve egy szósorozattal lehet megállapítani, ha a gyermek beszédhibás. Minden hang szerepel négy szeriális helyzetben: a szó elején, végén, a szó belsejében és mássalhangzó torlódásban. A beszéd ritmusának megfigyelésére mondatok után mondását kérjük a gyermekektől.

A beszédhangok kiejtésének tisztaságát mérő feladatlap a PREFER szemlélete alapján készült, itt letölthető. 12. Beszédtechnika

A beszéd tartalmi megfigyeléséhez a gyermekek számára ismert és érdekes szituációt tartalmazó képeket válasszunk. Téma lehet a játék, kirándulás, állatkert, otthoni cselekvések. Mindig több személy szerepeljen, akik különböző tevékenységet végeznek, és egymással kapcsolatban vannak. Az a cél, hogy összefüggően beszéljenek a látottakról. A rávezető kérdés már megelőzi, hogy csak felsorolást adjon a gyermek: mi történik itt a képen? A tanulásban akadályozott gyermekek általában összefüggéseket nem fedeznek fel, gyakran még cselekvéseket sem neveznek meg. Beérik eszközök felsorolásával, vagy szómondatokkal.

Percepció: az észlelés differenciáltságát mérjük a szempontsorban felsorolt eszközökkel.

Vizuális percepció: a képolvasás során már meggyőződhettünk az alak-háttér kiemelés, az arány és irány észlelés minőségéről. Direktebb adatokat kapunk az emberrajz és a formamásolás produkciók elemzéséből

## Hallgatók figyelmébe!

Figyeljék meg Milán emberrajzát és értékeljék a Goodenough szempontsor alapján: részletezettség, komplexitás, kivitelezés.

A formamásolás adatai megmutatják a gyermek motoros kivitelezési szintjét, a vizuális analízis-szintézis részletezettségét, az arányészlelést és azt is, hogy a gyermek a téri helyzetet mennyire veszi a formamásolás szempontjául. A BENDER A teszt felvételének szabályai szerint a formák előre megadott laprészre kerülnének. Az iskolai alkalmasság vizsgálatánál csak tartalmi elemzésre használjuk fel a tesztet, és további megfigyelési szempontként vesszük a téri beosztás tervezését is, ezért nem osztjuk be a lapot.

## Hallgatók figyelmébe!

A Bender A és a Goodenough teszt bemutatása nem célja a tananyagnak, ezeket a vizsgálati eljárásokat a Pszichodiagnosztika tanegységben tanulják meg.

Figyeljék meg Milán formamásolását és értékeljék az alábbi szempontsor alapján: analízis-szintézis (részletezettség), arány és irány kivitelezés.

A vizuális szeriális percepciót a sorrendiség megtartását kérő feladatokkal vizsgáljuk.

## Hallgatók figyelmébe!

A felvételen a praktikus ismeretek vizsgálatát látják. Mi jellemzi Milán auditív szeriális emlékezetét a napok felsorolásánál?

katonatelepi ovoda_video2_Milan_218_2 (1).flv

A számlálási készség mérésén kívül figyeljük meg a mennyiségi állandóság meglétét. Ez a feltétele annak, hogy a gyermek biztos számfogalmakkal rendelkezve alkalmas legyen az elemi matematikai műveletek végzésére. Tanulási nehézség, veszélyeztetettség esetében itt nagyobb elmaradást tapasztalunk a többi kognitív területhez képest.

## Hallgatók figyelmébe!

Minősítsék Milán matematikai műveleti szintjét az alábbi összetevők mentén: megszámlálás, műveletvégzés, mennyiségállandóság!

katonatelepi ovoda_video2_Milan_218_3.flv

Az akusztikus sorrendiség megtartása, az instrukcióértés minősége mind további adatokat ad az akusztikus percepció szintjéről. A tanulási nehézség konzekvensen jelentkezik az akusztikus percepció gyenge teljesítményeiben. Iskolaéretlenség esetén nincs jelentős elmaradás ezen a területen, csak az értékelhető feladatok száma kevesebb.

Milán szenzoros típusú beszédhibájának következtében a verbális instrukciókat nem jól rögzíti, ezért nem képes az instrukciók megtartásával párhuzamosan válaszolni.

katonatelepi ovoda_video2_Milan_219.flv

A vizuális kreativitást, a verbális analógiát vizsgáló próbákból kiderül, hogy a gyermek nem lép ki ismert helyzetekből és megoldásokból.

## Hallgatók figyelmébe!

Figyeljék meg, a „Sanyi mese”(DIFER) melyik készséget vizsgál?

katonatelepi ovoda_video2_Milan_220_1.flv

Kognitív műveletek: a téri tájékozódást a testséma ismeretből vezetjük le. A relációszókincs méréséhez a DIFER tesztet használhatjuk. Alkalmazhatjuk a RAVEN próbákból a formák téri helyzetének megállapítását kérő itemeket is.

katonatelepi ovoda_video2_Milan_220_2.flv

## Hallgatók figyelmébe!

Milyennek minősítik Milán téri tájékozódását, relációszó értését?

A beszédhanghallás készség mérése a rövid DIFER két elemének mérési eredménye után folytattuk a hangok tulajdonságainak megállapítására hangkörnyezetben, implicit szinten.

katonatelepi ovoda_video2_Milan_220_3.flv

## Hallgatók figyelmébe!

Hogyan teljesített Milán a beszédhang tulajdonságainak megítélési próbáiban? Milyen típushibái vannak?

Az analógiás gondolkodás vizsgálatánál kiderül, hogy a gyermek az azonosságon alapuló egyezés szabályát hogyan értelmezi. Jók azok a képsorok, amelyekkel egy történet logikai sorát kell észrevenni úgy, hogy a szereplők, vagy a történet megváltozik. Ugyancsak vizuális analógiát mérnek a „szegélysoros” vagy pálcikából készített sorozatok, ahol a sorrend szabályát kell észrevenniük, és ennek megfelelően a feladatot folytatniuk. A verbális analógia vizsgálati lehetősége a mondatbefejezés, ahol ellentéteket kell észrevenni és meghatározni.

A gondolkodás műveletek közül az analógiás gondolkodást mondatbefejezésekkel, míg a tapasztalati következtetést és összefüggést szintén a DIFER Próbasorozat itemeivel mérjük.

## Hallgatók figyelmébe!

A DIFER Programcsomag részletes bemutatását tartalmazza a 3. fejezet.

katonatelepi ovoda_video2_Milan_220_4.flv

Minősítsék Milán analógiás gondolkodásának, tapasztalati összefüggésének és következtetésének sajátosságait!

Szociális kritériumok: a feladathelyzethez viszonyulás összetevőinek a mérését a DIFER szocialitás próbái alapján tervezhetik meg.

## Hallgatók figyelmébe!

Jellemezzék Milán szociális képességét az alábbi szempontok alapján: feladattudat, érzelmi, akarati érettség, kapcsolatteremtés, alkalmazkodás, érdeklődés, önállóság.

A tanulási nehézség, a tanulási zavar veszélyeztetettség megléte mindig jelentkezik a gyermekek magatartásában is. Érzik teljesítésük egyenlőtlen, időnként kritikátlanul alacsony szintjét, amire szorongással, vagy magatartási zavar tünetekkel reagálnak. Az iskola készületlen gyermekeket kevésbé zavarja teljesítésük alacsony szintje, és nincsenek szélsőséges eltérések teljesítésükben. A tanulásban akadályozott gyermekek nem kontrollálják csekély eredményeiket, inkább konkrét szituációk, érzelmi reakciók foglalkoztatják őket.

## Hallgatók figyelmébe!

Mit javasolnak Milán további sorsát illetően?

1. Iskolára még alkalmatlan, további egy év óvodai fejlesztése javasolt.

2. Intenzívebb logopédiai megsegítés, ennek függvényében augusztusban újabb iskola alkalmassági vizsgálat javasolt.

3. Tanulási zavar veszélyeztetett, szakértői bizottság vizsgálata javasolt

4. Tanulási nehézségei vannak, nevelési tanácsadó vizsgálata és terápiás gondozása javasolt.

5. Tanulásban akadályozott, integrált típusú beiskolázása javasolt

6. Tanulási zavar veszélyeztetett, szakértői bizottság vizsgálata javasolt. A szülőt segíteni abban, hogy logopédiai osztályban kezdje meg a gyermek a tanulmányait.

A fejezetben egy komplex szempontsort ismerhettek meg az iskolai alkalmasság méréséről. A részletes elemzés segítséget nyújthat majd annak megállapításához, hogy a változó/nem megfelelő gyermeki teljesítményért mennyire felelős a tanulási nehézség, zavar, akadályozottság, vagy valóban csak éretlenségről van szó. Utóbbi esetben nincs feladatunk a pedagógiai szakszolgálatokkal, de a gyermek megfigyelését, félévenkénti kontroll mérését akkor is célszerű elvégezni.

Önellenőrző feladat: (javítókulcs)

4. Tanulási nehézségei vannak, nevelési tanácsadó vizsgálata és terápiás gondozása javasolt.

« Előző | Következő »