Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai

Az autizmussal élő gyermekek csoportjába soroljuk azokat az autisztikus állapotban lévő autizmus spektrum zavarba tartozó gyermekeket, akikről közös szükségleteiket figyelembe véve, a szakellátás szempontjából, így pedagógiai szempontból is egységesen kell gondolkodni. Ezeknek a gyermekeknek az általános értelmi képességektől függetlenül azonos jellegű, speciális szükségleteket kielégítő, sajátos nevelésre van szükségük, különleges gondozást igényelnek. Ennek megfelelően az autizmus spektrumába tartozik (1) a klasszikus (kanneri) gyermekkori autizmus, (2) az atípusos autizmus (3) és az Asperger-szindróma is.

Lorna Wing angol pszichiáter, autizmus kutató gyakorlati szempontok alapján a szociális viselkedés szempontjából négy típusra osztotta az autisztikus spektrumon elhelyezkedő sokféle szintű, személyiségű és viselkedésű gyermekeket. Nézete szerint a gyermekek fejlődésük során típust válthatnak, tehát nem merev kategóriákról van szó.

- Izolált típus: Szociálisan nem kezdeményez, a környezetről nem vesz tudomást, a közeledést elutasítja, nem érti. Nem vesz fel szemkontaktust, nem beszél, vagy csak sztereotip módon, funkcionális cél nélkül. Gyakran echolál, azaz visszhangszerűen ismétel. Általában értelmi fogyatékos, gyakori az ingerfeldolgozás zavara (pl. fokozott zajérzékenység). Tartását, mozgását, aktivitását főleg mechanikus sztereotípiák jellemzik. Ez a legrosszabb prognózisú, legnehezebben tanítható típus.
- Passzív típus: Szociálisan nem kezdeményez, de a közeledést passzívan elfogadja. Passzivitás és bizarr viselkedés jellemzi. Viszonylag jó értelmi képességekkel rendelkező. Prognózisa a legjobb, a fejlesztés és tanítás esélyei ennél a típusnál a legjobb.
- Aktív-bizarr típus: Szociálisan aktív, szociális kezdeményezés jellemzi. Kapcsolatteremtése egyoldalú, nélkülözi a kölcsönösséget: a társak személyiségét, szándékát, reakcióját nem veszi figyelembe, csak a saját érdeklődési körébe tartozó témákra, kérdésekre fókuszál. Közeledése gyakran inadekvát, sztereotip jellegű. Viszonylag jó verbalitás és intellektuális készségek jellemzik.
- Furcsa-merev, formálisan viselkedő típus: a serdülő- és felnőttkorban kialakuló jó értelemmel és jó beszédszinttel rendelkező személyeknél megjelenő viselkedésforma. Merev ragaszkodás jellemzi az írott és íratlan szabályokhoz.

Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek ugyanolyan egyszeri és megismételhetetlen személyiségek, mint ép társaik, ezért a különböző csoportosításokat csak a velük való foglalkozás, fejlesztés, a megfelelő életkörülmények kialakítása és a velük szemben támasztott reális elvárások miatt szükséges figyelembe venni.

« Előző | Következő »