A szövegfeldolgozás elmélete és gyakorlata alsó tagozaton

- A szövegfeldolgozás elmélete és gyakorlata alsó tagozaton
- Előszó
- A kurzus/tananyag célja, célcsoportja
- 1. fejezet: A szövegfeldolgozás célja, feladatkörei
  - 1.1 Elmélet
  - 1.2 Gyakorlat
  - 1.3 Internetes böngésző
  - 1.4 Az önellenőrzés feladatai
- 2. fejezet: Kompetencia. Anyanyelvi kompetencia, anyanyelvi kommunikáció, szövegfeldolgozás a tantervekben. Ismeretek a szövegről.
  - 2.1 Elmélet
    - 2.1.1 Tudás és kompetencia
    - 2.1.2 Kulcskompetenciák, anyanyelvi kompetencia, anyanyelvi kommunikáció
    - 2.1.3 A szövegfeldolgozás és az anyanyelvi kompetencia kapcsolata a Nat és a Kerettanterv tükrében
    - 2.1.4 A szöveg fogalma
    - 2.1.5 A szövegtípus. A szöveg típusai
    - 2.1.6 A szövegtípusok általános jellemzői
  - 2.2 Gyakorlat
    - 2.2.1 Szövegfelismerés 1.
    - 2.2.2 Szövegfelismerés 2.
    - 2.2.3 Szövegfelismerés 3.
    - 2.2.4 Szövegfelismerés 4.
  - 2.3 Internetes böngésző
  - 2.4 Az önellenőrzés feladatai
- 3. fejezet: A szövegértés sikerét befolyásoló tényezők. Az olvasástechnika fejlesztése.
  - 3.1 Elmélet
    - 3.1.1 A szövegértés sikerét befolyásoló tényezők
    - 3.1.2 Olvasástechnika és szövegértelmező készség: az olvasásképesség szerveződése
    - 3.1.3 Az olvasástechnika fejlesztésének szempontjai
    - 3.1.4 Az olvasástechnika fejlesztésének területei
    - 3.1.5 Akusztikai oldal
      - 3.1.5.1 Hangos olvasás
        - 3.1.5.1.1 Egyéni olvasás
        - 3.1.5.1.2 Társas olvasás (páros vagy kórusban történő olvasás)
      - 3.1.5.2 Néma olvasás
      - 3.1.5.3 A hangos és a néma olvasás kombinált fejlesztése
    - 3.1.6 Nyelvi egységek. A tanítói bemutató olvasás
      - 3.1.6.1 Nyelvi egységek
      - 3.1.6.2 A tanítói bemutató olvasás
    - 3.1.7 Olvasástechnikai hibák és javításuk
  - 3.2 Gyakorlat
    - 3.2.1 Hibajavítás koppintásra
    - 3.2.2 Lánc- vagy stafétaolvasás irányítása
    - 3.2.3 Társas olvasás irányítása – szópiramis
    - 3.2.4 Szerepek szerinti olvasás lebonyolítása
    - 3.2.5 Tanítói bemutató olvasás a gyakorlatban
    - 3.2.6 Az olvasásgyakorlás változatainak felismerése
  - 3.3 Internetes böngésző
  - 3.4 Az önellenőrzés feladatai
- 4. fejezet: Szövegértés és szövegfeldolgozás 1.
  - 4.1 Elmélet
    - 4.1.1 A szövegértő olvasás készségrendszere, a megértés modellje
    - 4.1.2 A szövegegységek megértésének tanítása
      - 4.1.2.1 A szavak (szókapcsolatok) megértése
      - 4.1.2.2 A mondatok megértése
      - 4.1.2.3 A bekezdések megértése
      - 4.1.2.4 Az egész szöveg megértése
    - 4.1.3 A szövegértés fokozatainak tanítása
      - 4.1.3.1 Az értő (szó szerinti) olvasás
      - 4.1.3.2 Az interpretáló (értelmező) olvasás tanítása
      - 4.1.3.3 A kritikai (bíráló) olvasás tanítása
      - 4.1.3.4 A kreatív (alkotó) olvasás tanítása
    - 4.1.4 A kérdezés tanítása
      - 4.1.4.1 A tanítás kérdéseinek előkészítése
      - 4.1.4.2 A tanulók válaszainak irányítása
      - 4.1.4.3 A tanulók kérdései
  - 4.2 Gyakorlat
    - 4.2.1 Szókincsbővítés 1.
    - 4.2.2 Szókincsbővítés 2.
    - 4.2.3 Szókincsbővítés 3.
    - 4.2.4 Szókincsbővítés 4.
    - 4.2.5 Az olvasás fokozatai
  - 4.3 Internetes böngésző
  - 4.4 Az önellenőrzés feladatai
- 5. fejezet: Szövegértés és szövegfeldolgozás 2.
  - 5.1 Elmélet
    - 5.1.1 Műközpontú és olvasóközpontú szövegelemzés – szövegfeldolgozás
      - 5.1.1.1 Műközpontú elemzés
      - 5.1.1.2 Olvasóközpontú elemzés
    - 5.1.2 A szövegfeldolgozás menete
      - 5.1.2.1 A részenkénti szövegfeldolgozás
      - 5.1.2.2 Globális szövegfeldolgozás
      - 5.1.2.3 Az RJR-modell
      - 5.1.2.4 A folyamatolvasás
  - 5.2 Gyakorlat
    - 5.2.1 Gyakorlatok 1-4. osztályosok számára - tanítójelölteknek
    - 5.2.2 Hogyan tanítható a kritikai gondolkodás?
    - 5.2.3 Jóslás alkalmazása
  - 5.3 Internetes böngésző
  - 5.4 Az önellenőrzés feladatai
- 6. fejezet: Módszerek és munkaformák a szövegfeldolgozó órákon. Kooperatív tanulásszervezés. Kooperatív technikák a szövegfeldolgozás gyakorlatában
  - 6.1 Elmélet
    - 6.1.1 Módszerek és munkaformák a szövegfeldolgozó órákon
    - 6.1.2 Kooperatív tanulásszervezés
      - 6.1.2.1 Kooperatív tanulás. Alapelvek. A tanári, tanítói attitűd
      - 6.1.2.2 A csoportok megszervezése. Szerepek a csoportban
      - 6.1.2.3 Az ülésrend
      - 6.1.2.4 A csendjel
    - 6.1.3 Kooperatív módszerek, technikák, feladatleírások
    - 6.1.4 A projekt módszer
  - 6.2 Gyakorlat
    - 6.2.1 Jut eszembe…
    - 6.2.2 Feleletválasztás
    - 6.2.3 Képtárlátogatás
    - 6.2.4 Videó és tervezet összehasonlítása
  - 6.3 Internetes böngésző
  - 6.4 Az önellenőrzés feladatai
- 7. fejezet: A drámapedagógia, drámajátékok alkalmazása a szövegfeldolgozásban
  - 7.1 Elmélet
    - 7.1.1 A dráma, a drámajátékok
    - 7.1.2 A drámajátékok alkalmazásának hatásai
    - 7.1.3 A drámajátékok alkalmazása a szövegfeldolgozásban
  - 7.2 Gyakorlat
    - 7.2.1 Nonverbális kommunikáció
    - 7.2.2 Dramatikus játékok felismerése
    - 7.2.3 Vázlat-videó egyeztetése
  - 7.3 Internetes böngésző
  - 7.4 Az önellenőrzés feladatai
- 8. fejezet: Élményt kínáló szövegek feldolgozása 1.
  - 8.1 Elmélet
    - 8.1.1 Epika, líra, dráma
    - 8.1.2 Epikai műfajok az alsó tagozatosok irodalmi nevelésében
      - 8.1.2.1 Mesék
      - 8.1.2.2 Mondák, legendák
      - 8.1.2.3 Az elbeszélések
      - 8.1.2.4 Apró szövegek
      - 8.1.2.5 A gyermekregények feldolgozása
  - 8.2 Gyakorlat
    - 8.2.1 Tervezet kiegészítése
    - 8.2.2 Fejléc elkészítése tervezethez vázlat alapján
  - 8.3 Internetes böngésző
  - 8.4 Az önellenőrzés feladatai
- 9. fejezet: Élményt kínáló szövegek feldolgozása 2.
  - 9.1 Elmélet
    - 9.1.1 Versek feldolgozása
    - 9.1.2 A népdalok és a mondókák
    - 9.1.3 A balladák
    - 9.1.4 Történelmi olvasmányok
  - 9.2 Gyakorlat
    - 9.2.1 Tandori Dezső: Tartalma: Medve
    - 9.2.2 Versfeldolgozás a gyakorlatban
    - 9.2.3 Történelmi olvasmány feldolgozása a gyakorlatban
  - 9.3 Internetes böngésző
  - 9.4 Az önellenőrzés feladatai
- 10. fejezet: Tudáskínáló és informáló típusú szövegek feldolgozása
  - 10.1 Elmélet
    - 10.1.1 A tudáskínáló (magyarázó, kifejtő) típusú szövegek feldolgozása
    - 10.1.2 Informáló (dokumentum, adatközlő, tájékoztató) típusú szövegek feldolgozása
  - 10.2 Gyakorlat
    - 10.2.1 Videó felvétel alapján fejléc készítése óratervezethez
    - 10.2.2 Tervezet-részletté alakítás
  - 10.3 Internetes böngésző
  - 10.4 Az önellenőrzés feladatai
- 11. fejezet: Mikrotanítások 1.
- 12. fejezet: Mikrotanítások 2.
- 13. fejezet: Ellenőrző feladatsor
  - 13.1 Igaz – Hamis
  - 13.2 Szókitöltős teszt
  - 13.3 Feleletválasztós teszt
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 7.2.3 Vázlat-videó egyeztetése

Nézze meg az alábbi videót! Jegyezze le, milyen dramatikus játékokkal találkozott! Munkáját ellenőrizze az itt olvasható, az órához készült vázlat segítségével! (A videó Bökényi Hajnalka OTDK dolgozatához készült anyag.)

Tananyag: Tisztesség és becsület c. olvasmány, Fehér Klára írása (Megjelent: Földvári Erika 2006. Olvasókönyv harmadik osztályosoknak. Szeged: Mozaik Kiadó. Melléklet 1.)

Óra eleji szervezés:

Felelősök választása csoportonként: íródeák, szóvivő, csendfelelős

RÁHANGOLÁS

1. Ismerem? Felismerem?- játék: Kihívok egy gyermeket az osztály elé, középre. Ő lesz a kitaláló. Miközben a gyermek csukott szemmel áll az osztály előtt, középen, némán rámutatok egy jelentkezőre, aki a lehető legnagyobb csendben odamegy hozzá, és a kitaláló kezét a saját arcára helyezi. A kitaláló feladata: csak az arc és a haj érintése, tapintása alapján tájékozódva kell felismernie társát. Ha sikerült, akkor az a gyermek lesz az új kitaláló, akinek a személyét érintés alapján kitalálta az előző kitaláló. Amennyiben nem sikerült, úgy a kitaláló továbbra is középen marad, s egy másik társának felismerésével próbálkozhat. (Frontális osztálymunka.)
2. Előismeretek mozgósítása: Sokszor a külsőségek alapján ismerünk fel személyeket, élethelyzeteket. A külsőségek olykor megtévesztenek minket. A külsőségek előítéletekhez vezethetnek. Az előítélet jelentésének tisztázása. (Beszélgetés. Frontális osztálymunka.)
3. Szókincsbővítés, közmondás aktualizálása páros beszélgetéssel: Nagyméretű szókártya van a táblán, melyen ez szerepel: A LÁTSZAT NÉHA CSAL – jelentés megbeszélése. majd páros beszélgetés arról, hogy a saját életükben volt-e ilyen élményük. Egy-két jelentkező pár elmondja, mit mesélt neki a párja. (Páros munka, együttes megbeszélés.)
4. Célkitűzés: Olyan történettel ismerkedünk meg, melyben a látszat megtéveszti az egyik szereplőnket. Tisztesség és becsület a történet címe.

JELENTÉSTEREMTÉS

1. Ismerkedés a szöveggel: Hallgassátok meg a történetet! (Tanítói bemutatás – Ok.: 55.o., Melléklet. Frontális osztálymunka, tanítói bemutatás.)
2. Utólagos címvizsgálat: Miért éppen Tisztesség és becsület az olvasmány címe? (Beszélgetés frontálisan.)
3. Szövegértés ellenőrzése: Állapítsátok meg a szöveggel kapcsolatos állításokról, hogy igazak vagy hamisak! (Igaz – Hamis-játék, Melléklet. Csoportmunka.)
4. Belső hang: Írjátok le nagyon röviden, mit gondolhattak magukban a szereplők az adott szituációban! A választ a szóvivőktől kérem! (Melléklet. Differenciált csoportmunka.)
5. Némajáték: A meséből kivett megadott részt kell mozdulatokkal, gesztusokkal megjeleníteni a csoportoknak, majd felkészülés után előadni. Mindig a következő csoport próbálja kitalálni, melyik részt játszották el, s ki melyik szerepet alakította! (Melléklet. Csoportmunka.)

REFLEKTÁLÁS

1. Dramatizálás (színjáték): Egy csoport megbeszéli azt, hogy mit tehetett volna a torkos kislány, amikor látta, hogy a becsületes kislányt szidja meg helyette a tanító bácsi a félreértés miatt, majd bemutatják a jelenetet a társaiknak. Ezt a jelenetet a némajátékkal ellentétben párbeszédesen mutatják be! A csoport akkor beszéli meg a jelenetet, amíg a többi csoport a néma jeleneteket beszéli meg. (Melléklet. Csoportmunka.)

2. Visszacsatolás a közmondásra: Vajon miért ezt választottam? (Beszélgetés.)

Házi feladat feladása: illusztráció készítése a mese tanuló által kiválasztott mozzanatához.

Az óra értékelése:

a/ tanulói értékelés: Csak az arcoddal mutasd, hogyan érezted magad a mai órán!

b/ tanítói értékelés

Óra végi szervezés

Az olvasmány szövege

Tisztesség és becsület

Ez a történet nagyon régi. Édesanyámmal történt, amikor nyolcéves volt.

Egy napon a tanító bácsi őt meg a mellette ülő kislányt kiszólította a padból. Mind a kettőjüknek adott tíz-tíz krajcárt, azzal, hogy hozzanak rajta selyemcukrot a boltból.

A két kislány el is ment, a boltos bácsi a pénzért adott két zacskó cukrot. Mindegyiket szépen becsomagolta, és még külön-külön is a kezükbe nyomott egy-egy szem cukorkát.

Az egyik kislány a cukrot „hamm!”azonnal bekapta. Nem úgy az édesanyám. Úgy gondolta, a külön kapott cukor is a tanító bácsit illeti, hiszen az ő tíz krajcárjáért kapták. Kinyitotta a zacskót és beletette a kezében ragadozó cukorkát. No, persze, akármilyen szépen nyitotta-bontotta a zacskót, meglátszott azon, hogy ezt már nem a boltos bácsi ügyes keze csomagolta.

A tanító bácsi átvette a cukorkákat. Annak a kislánynak, aki nem tette a cukrot a zacskóba, azt mondta: „Köszönöm, megdicsérlek.” Édesanyámra pedig csúnyán ránézett és azt mondta: „Ejnye.” Vagyis hát, azt hitte, hogy ez a kislány torkoskodott a cukorkából.

Ezt annak idején édesanyám mesélte el nekem. És hozzátette: fejtsd meg, hogy mi a fontosabb az életben! Ami igaz, vagy a látszat?

Sokat, sokat töprengtem ezen, gyerekek. Kérlek, gondolkozzatok rajta tovább.

(Fehér Klára)

IGAZ – HAMIS

1. A történetet egy mesélő meséli el. I H
2. A történet a mesélővel történt meg kislánykorában. I H
3. A tanító bácsi a csomagolás miatt hitte azt, hogy a becsületes kislány evett a cukorból. I H
4. A torkoskodó kislány tisztességesen viselkedett a tanító bácsival szemben. I H
5. A látszat nem mindig az igazságot mutatja. I H

BELSŐ HANG

1. csoport: Mit gondolhatott magában a tanító bácsi, amikor meglátta a csúnyán csomagolt, ragacsos cukorkát?

2. csoport: Mit gondolhatott magában a becsületes kislány, amikor megszidta a tanító bácsi?

3. csoport: Mit gondolhatott magában a torkoskodó kislány, amikor megette a cukorkát?

4. csoport: Mit gondolhatott magában a torkoskodó kislány, amikor a tanító bácsi megdicsérte őt?

5. csoport: Mit gondolhattak magukban az osztálytársak, amikor a tanító bácsi az egyik kislányt megszidta, a másikat megdicsérte?

6. csoport: Mit gondolhatott magában a mesélő anyukája, amikor a mesélőtől megkérdezte, hogy az igaz, vagy a látszat fontosabb az életben?

7. csoport: Mit gondolhatott magában a kislány, miután elmesélte neki az édesanyja a történetet?

NÉMAJÁTÉK

1. csoport:

Egy napon a tanító bácsi őt meg a mellette ülő kislányt kiszólította a padból. Mind a kettőjüknek adott tíz-tíz krajcárt, azzal, hogy hozzanak rajta selyemcukrot a boltból.

2. csoport:

A két kislány el is ment, a boltos bácsi a pénzért adott két zacskó cukrot. Mindegyiket szépen becsomagolta, és még külön-külön is a kezükbe nyomott egy-egy szem cukorkát.

3. csoport:

Az egyik kislány a cukrot „hamm!” – azonnal bekapta.

4. csoport:

A becsületes kislány kinyitotta a zacskót és beletette a kezében ragadozó cukorkát.

5. csoport:

Azt a kislányt, aki nem tette a cukrot a zacskóba, megdicsérte.

6. csoport:

Arra a kislányra, aki visszatette a cukrot a zacskóba, csúnyán nézett, meg is szidta.

SZITUÁCIÓS JÁTÉK

1. csoport: Gondoljátok át, s beszéljétek meg, hogy hogyan kellett volna cselekednie a torkos kislánynak, amikor látta, hogy a becsületes kislányt szidja meg helyette a tanító bácsi! Ezt a jelenetet párbeszédesen mutassátok be társaitoknak!

« Előző | Következő »