A tanulásban akadályozott gyermekek idegen nyelvtanításának kérdései

- A tanulásban akadályozott gyermekek idegen nyelvtanításának kérdései
- Bevezetés
- 1. fejezet: A nyelvoktatás relevanciája
  - 1.1. Az idegennyelv-oktatásról
  - 1.2. Miért fontos a sajátos nevelési igényű tanulók számára az idegennyelv-tanulás?
  - 1.3. Miért tekinthetjük kihívásnak az idegennyelv-oktatást tanulásban akadályozott gyermekek esetében?
  - 1.4. Az idegennyelv-tanulás előnyei a tanulásban akadályozott gyermekek számára
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 2. fejezet: Ahogy az érintettek látják. Helyzetjelentés intézményvezetői, tanulói és kutatói oldalról
  - 2.1. Tapasztalatok tanulásban akadályozott gyermekek idegennyelv-tanításáról
  - 2.2. Tanulásban akadályozott tanulók véleménye az idegennyelv-tanulásról
  - 2.3. A tanulásban akadályozott gyermekek idegennyelv-tanulásának aktuális kérdései Magyarországon
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 3. fejezet: Az idegennyelv-tanulás sikerességét befolyásoló tényezők
  - 3.1. A nyelvtanulás elméletei
  - 3.2. Az idegennyelv-tanulást meghatározó főbb tényezők
    - 3.2.1. A motiváció
    - 3.2.2. A nyelvérzék
      - 3.2.2.1. Magyar Egységes Nyelvérzékmérő Teszt (MENYÉT)
    - 3.2.3. Az intelligencia szerepe az idegennyelv-tanulásban
    - 3.2.4. Az anyanyelv-elsajátítás és az idegennyelv-elsajátítás viszonya
    - 3.2.5. A tanulási stratégiák
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 4. fejezet: A tanulásban akadályozott (enyhén értelmi fogyatékos) gyermekek sajátosságai az idegennyelv-tanulás fókuszában
  - 4.1. A tanulási akadályozottság fogalma, a tanulásban akadályozott tanulók általános sajátosságai
  - 4.2. Motiválás az idegen nyelvi órákon
    - 4.2.1. Az idegen nyelv kiválasztása, mint motivációs tényező
    - 4.2.2. A motiváció szintjei, a motiváló tanítás
  - 4.3. A munkamemória szerepe a nyelvtanulásban
    - 4.3.1. Tanulásban akadályozott (enyhén értelmi fogyatékos) gyermekek munkamemóriájának sajátosságai és ezek hatása az idegennyelv-tanulás folyamatára
  - 4.4. Az anyanyelv-elsajátítás sajátosságai enyhén értelmi fogyatékos gyermekeknél és ezek hatása az idegennyelv-tanulásra
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 5. fejezet: Az idegen nyelv tanítását szabályozó oktatási dokumentumok
  - 5.1. A nyelvoktatás tartalmi szabályozásának eszközei
  - 5.2. A Nemzeti alaptanterv
  - 5.3. A sajátos nevelési igényű tanulók irányelvei
  - 5.4. Az idegennyelv-oktatás tartalmi szabályozása az enyhén értelmi fogyatékos tanulók kerettanterveiben
  - 5.5. Tanulásban akadályozott tanulók idegennyelv-oktatásának alapelvei
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 6. fejezet: Miből tanítsunk idegen nyelvet? A taneszköz-ellátottság helyzete
  - 6.1. Szakadék a tananyag és a rendelkezésre álló taneszközök között
  - 6.2. Érvek és ellenérvek - tanítsunk-e nyelvkönyvből?
  - 6.3. A leggyakrabban használt nyelvkönyvek elemzése
    - 6.3.1. Kerettantervi megfelelés
    - 6.3.2. Megfelelőség az illusztráció szempontjából
  - 6.4. Javaslatok- a tanulói portfolió alkalmazása
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 7. fejezet: Bevezetés a nyelvtanítás módszereibe
  - 7.1. A módszerfogalom megközelítése
  - 7.2. Nyelvtanítási módszerek a 20. században
    - 7.2.1. Nyelvtani-fordító módszer
    - 7.2.2. Direkt módszer
    - 7.2.3. Az olvastató módszer
    - 7.2.4. Az intenzív módszer
    - 7.2.5. Az audiolingvális módszer
    - 7.2.6. Az audiovizuális módszer
    - 7.2.7. A kognitív módszer
  - 7.3. Az innovatív nyelvtanítási módszerek- humanisztikus avagy pszichologizáló nyelvtanítás
    - 7.3.1. A cselekedtető módszer
    - 7.3.2. A néma módszer
    - 7.3.3. A tanácskozó módszer
    - 7.3.4. A szuggesztopédia
  - 7.4. Korunk módszere a kommunikatív nyelvtanítás
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 8. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók sajátosságaihoz igazodó nyelvtanítási módszerek, eljárások
  - 8.1. A cselekedtető módszer - Total Physical Response (TPR)
  - 8.2. A cselekedtető (TPR) módszer feladatai, játékai
  - 8.3. Kinél alkalmazható a cselekedtető módszer?
    - 8.3.1. Nyelvtanítás akadályok nélkül
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 9. fejezet: A nyelvtanulás origója a szókincs
  - 9.1. Az idegen nyelvű szótanulás idegrendszeri háttere
  - 9.2. „Nyelvtan nélkül keveset tudunk elmondani, szókincs nélkül semmit nem tudunk elmondani”
  - 9.3. Hogyan válasszuk ki a szavakat, mit tanítsunk?
  - 9.4. Az új szókincs bemutatása
    - 9.4.1. A Frayer modell
  - 9.5. A szókincs elmélyítése, aktivizálása
    - 9.5.1. A „Villámkártya” (flashcard) módszere
    - 9.5.2. Amikor a begyakorlottság teret enged az önállóbb munkának
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 10. fejezet: A tanulói heterogenitás kezelése, a differenciálás lehetőségei
  - 10.1. A differenciált fejlesztés fogalma, célja
  - 10.2. Differenciálás a tantervek szintjén
  - 10.3. Az érdeklődés szerinti differenciálás- Az idegen nyelvi szakkör
    - 11.3.1. A Down - szindrómás gyermekek idegennyelv-tanulásáról
  - 10.4. Differenciálás a munkaformák szintjén
  - 10.5. Differenciálás Bloom taxonómiája alapján
  - Összefoglalas
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 11. fejezet: Az IKT alkalmazása tanulásban akadályozott tanulók idegennyelv-tanításában
  - 11.1. Felkészülés a digitális állampolgárságra
  - 11.2. Mikor van értelme a feladat digitalizálásának idegen nyelvi órán?
  - 11.3. Az interaktív tábla előnyei az idegennyelv-tanításban
  - 11.4. Hogyan használhatjuk az IKT eszközeit az idegen nyelvi órán?
    - 11.4.1. A multimédiás anyagok használata
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 12. fejezet: A kurzus zárása. Teszt
  - Nyitott kérdések
  - Teszt

« Előző | Következő »

# 11.3. Az interaktív tábla előnyei az idegennyelv-tanításban

## Mindenki számára előnyös, mert

- növeli a tanulók nyelvtanulási motivációját,
- jobban koncentrálnak így a feladatra, mint önmagában a pedagógusra,
- a tanulás személyesebbé válik,
- a tanulás egyrészt függetlenebbé válik, másrészt több együttműködést, interakciót igényel a tanulóktól,
- a kedves játékot bármikor elő lehet újra venni,
- az anyagokat azonnal a tanulók szükségleteihez lehet igazítani (feladatmegoldás közben is),
- a multimédiát is felhasználva a tanulás változatossá, dinamikussá válik,
- mind a négy idegen nyelvi készség fejlesztésére lehetőséget ad (megjeleníthetünk szöveget és képeket, audió és videó klipet).

(Frydrychova Klimova, Poulova, 2014)

Az interaktív tábla minden tanuló számára motivációt, érdekességet jelent, azonban az értelmi fogyatékos és nehezen tanuló gyermekek tanulási folyamatát több ponton is megtámogatja. Kognitív deficitjeik miatt a hagyományos tanulásszervezési formában történő feladatvégzés során a következőkben felsorolt előnyök nem előnyként, hanem problémaként jelentkeznének.

## A tanulásban akadályozott gyermekekre tanulási folyamatára gyakorolt pozitív hatásai

- változatos gyakorlási lehetőségeket biztosít (Sok ismétlés szükséges a tanulásban akadályozott gyermekeknek az ismeretek elsajátításához, ami könnyen unalmassá válik, ha mindig hasonló módon valósítjuk meg.)
- minden gyermek a saját haladási tempójában dolgozhat, és önállóan ellenőrizheti munkáját (Gyakori az eltérő haladási tempó az osztályon belül.)
- az interaktív feladatok hosszabb ideig tudják feladathelyzetben tartani a gyermekeket (Nem kell olyan gyakran újra motiválni a tanulókat.)
- "türelmes segítőtársként" lehetőséget ad a frusztrációmentes önálló munkára
- a gép az utasításokat részrehajlás nélkül, pontosan végrehajtja
- látványos, apró sikereket is biztosít (Kompetensnek érzi magát a gyermek a feladatban.)
- állandó hibajelzéssel rávezet az igényes munkára, ugyanakkor állandó segítséget és megerősítést nyújt (Addig nem enged tovább a szoftver, amíg jó megoldást nem adunk.)
- teret ad az önálló, frusztrációmentes javításnak
- a hibajavítás "természetes", nem követik akár rejtett, tudattalan negatív reakciók
- az eddig sikertelen tanuló sikeres lehet egy új területen
- több szempontú szemléltetés, feladatmegoldás lehetőségét kínálja (Molnár, 2009)

« Előző | Következő »