Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika

- Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika
- Célok
- 1. lecke: A diagnosztika, a gyógypedagógiai pszichodiagnosztika fogalma, elméleti alapjai
  - 1.1. A diagnosztika fogalma, modelljei
  - 1.2. A diagnosztikus kérdések megközelítésének lehetőségei a gyógypedagógiában
  - 1.3.A diagnosztika új útjai és jövője
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 2. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere, etikai kérdések, szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában, diagnosztikus protokollok alkalmazása
  - 2.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere
  - 2.2. A szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában
  - 2.3. Etikai kérdések a diagnosztikus munkában
  - 2.4. Diagnosztikus protokollok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 3. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika vizsgáló eljárásai: a tesztelés
  - 3.1. A tesztek alapgondolata
  - 3.2. A pszichológiai tesztek fajtái
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 4. lecke: Az anamnézis ismertetése, szerepe a diagnosztikus tevékenységben
  - 4.1. Az anamnézis fogalma és szerepe a diagnosztikus munkában
  - 4.2. Az anamnézis felvételének körülményei
  - 4.3. Az anamnézis meghatározott szempontjai
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 5. lecke: A megfigyelés, mint módszer a diagnosztikus munkában
  - 5.1. A megfigyelés, mint módszer
  - 5.2. A megfigyelés szerepe a komplex vizsgálatokban
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 6. lecke: Az intelligencia fogalma és mérése
  - 6.1. Az intelligencia fogalma
  - 6.2. Az intelligencia mérési lehetőségei, az intelligencia kvóciens kialakulása
  - 6.3. Az intelligencia megközelítései
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 7. lecke: Az intelligencia mérése I.
  - 7.1. A Budapesti Binet intelligenciateszt
  - 7.2. A Wechsler-féle intelligenciavizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 8. lecke: Az intelligenciatesztek ismertetése II.
  - 8.1. A Raven-féle vizsgálati elv és a Raven-teszt
  - 8.2. A Snijders-Oomen – féle nonverbális intelligenciateszt
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 9. lecke: A vizuális percepció, a vizuo-motoros koordináció vizsgálata: A Frostig és a Bender tesztek
  - 9.1. Frostig-teszt
  - 9.2. Bender tesztek
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 10. lecke: Az emberalak-ábrázolás Goodenough-féle minősítése és értékelése
  - 10.1. Az emberalak-rajz értékelése Goodenough módszerével
  - 10.2. Interkorrelációs kapcsolatok a Goodenough-féle emberábrázolás kapcsán
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 11. lecke: Vizsgálatok korai életkorban és értelmi elmaradás esetén
  - 11.1. Korai életkorban elvégezhető vizsgálatok
  - 11.2. Értelmi elmaradás esetén alkalmazható vizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 12. lecke: Személyiségvizsgáló eljárások
  - 12.1. A projektív tesztek
  - 12.2. Széles körben alkalmazott projektív eljárások
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 13. lecke: A komplex vizsgálati eredmények és a szakértői vélemény
  - 13.1.A szakértői vélemény kialakítása, tartalma
  - 13.2. A szülők tájékoztatása a vizsgálat eredményeiről
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- Kérdések és feladatok

« Előző | Következő »

# 1.2. A diagnosztikus kérdések megközelítésének lehetőségei a gyógypedagógiában

A diagnosztikus folyamatban többféle megközelítésmód létezik, melyek a probléma jellegétől függően, illetve a vizsgáló szakemberek vagy mások által feltett kérdésektől, a szakmai felkészültségtől, továbbá a körülményektől függően alkalmazható. A diagnosztikus munka alapfeltétele, hogy olyan zavartalan körülmények között vizsgáljuk az egyént, amelyben a képességei maximumát nyújthatja, és megismerhessük, hogy mely képességterületei segítik vagy hátráltatják a társadalmi beilleszkedését (Gereben, 2004).

1.1.ábra: A diagnosztikus megközelítési lehetőségek (forrás: Gereben, 2004; 94. o.)

Az ábrán jól láthatók az egyes diagnosztikus megközelítési módok, melyeket a továbbiakban Gereben (2004) alapján ismertetünk:

Státusdiagnosztika

- Az aktuális állapot megismerése, feltárása, megfogalmazása egy adott időszakban
- Lehetőség a fejlettségi szint komplex megítélésére egy bizonyos életkorban (pszichológus, orvos, logopédus, fejlesztőpedagógus számára)
- Részképesség, részteljesítmény (pl. beszéd-, mozgásállapot, olvasásteljesítmény, testi fejlettség) aktuális fejlettségi színvonalának megismerése
- Az adott életkorhoz, problémához illeszkedő diagnosztikus módszerek megválasztása, az eredmények kiértékelése és fejlesztési javaslatok megfogalmazása
- A kontrollvizsgálat, nyomon követés alkalmával viszonyítási alapként szolgál
- Alapvetően leíró jellegű

Folyamatdiagnosztika

- A fejlődés és állapot változásának nyomon követése
- Kontrollvizsgálatok alkalmával valósul meg, az előző vizsgálat óta bekövetkezett változásokról ad visszajelzést
- Összehasonlító jellegű
- A képességrendszer egészének, vagy egy részképesség, részteljesítmény változásának folyamatát mutatja be
- Nyomon követhető a globális mutatók (IQ, RQ, FQ, stb.) változása, a képességstruktúra alakulása (pl. emlékezet) vagy a teljesítményváltozás (pl. olvasásteljesítmény)

Differenciáldiagnosztika

- Egyének és csoportok közötti, a teljesítmények, a képességek és tulajdonságok közötti különbségek kifejezése (pl. „ép és sérült”)
- Egyes fogyatékossági kategóriák (pl. érzékszervi, beszédfogyatékos), pszichés fejlődési zavarok meghatározása (pl. autizmus, diszlexia)
- Az egyes kategórián belüli, tünetek alapján történő állapotleírás
- Az intézményrendszerbe történő elhelyezés
- BNO használata (Betegségek Nemzetközi Osztályozása), adott kategóriához tartozás kifejezése, orvosi modell hatása
- Szelekció irányába hat, de szerepe a diagnosztikus folyamatban nem kerülhető meg

Fejlesztési diagnosztika

- Napjainkban meghatározó jelentőségű, de történeti gyökerei is vannak
- Pedagógiai orientációjú, középpontjában a személy egyedisége, teljessége áll
- Célja az egyéni szükségletek megismerése
- A hiányosságok és képességelőnyök feltárása
- Változtatás, fejlesztés irányainak, területeinek meghatározása
- Nemcsak a gyermekre, hanem a környezetre is vonatkozik a megismerés
- Szoros kapcsolatban áll a fejlesztő munkával, egyéni szükségleteken alapuló fejlesztési terv kialakítása, fejlesztőprogramok alkalmazása

Pedagógiai diagnosztika

- Alapvető funkciója a pedagógiai értékelés
- A teljesítmény vagy a személyiség valamely tanult tulajdonságának, fejlettségi szintjének megítélése
- Célja a tanulók minősítése, a pedagógiai folyamat tervezése
- Eszköze a diagnosztizáló mérés, például az iskolaérettség, tudásszint a különböző tantárgyi tesztekben, tanulók csoportba sorolása
- Objektív vizsgálóeljárások alkalmazásával (Prefer, Difer, Meixner-féle olvasólapok, stb.) végzi az értékelést

Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika

- A pszichikus funkciók, a személyiség megismerése, feltérképezése különféle (leró, kvalitatív és kvantitatív) módszerek alkalmazásával
- Komplex gyógypedagógiai-pszichológiai diagnózis kialakításának feltétele
- Standardizált, pszichológiai elméleti háttérrel rendelkező teszteljárások alkalmazása
- Lehetőség a képességek sokoldalú megismerésére
- Legfontosabb területei: intelligencia, beszéd, észlelés és mozgás, emlékezet és figyelem, szociális érettség, személyiségvizsgálat, korai életkorban alkalmazott eljárások (l. az egyes későbbi fejezetekben részletesen leírva)

« Előző | Következő »