A tanulásban akadályozottak pedagógiájának komplex megközelítése

- A tanulásban akadályozottak pedagógiájának komplex megközelítése
- Bevezetés
- 1. fejezet: A tanulási akadályozottság fogalmának helye a gyógypedagógia fogalomrendszerében
  - 1.1. A fogalmak változása
  - 1.2. A tanulási akadályozottság fogalmának kialakulása
  - 1.3. A tanulásban akadályozottság és az intellektuális képességzavar fogalmának viszonya
  - 1.4. Kategória és alany – néhány példa a szakkifejezések helyes használatára
  - Összefoglalás
  - Irodalomjegyzék
- 2. fejezet: Az intézményhálózat kialakulásának története, jelenlegi helyzete
  - 2.1. A kisegítő iskolai hálózat kialakulása
  - 2.2. Modernizációs változások
  - 2.3. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények (EGYMI) létrejöttének körülményei
  - 2.4. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények és az integráció fejlődése az európai uniós támogatások tükrében
  - 2.5. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények jelenlegi működése
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 3. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók nevelését- oktatását szabályozó dokumentumok
  - 3.1. Az oktatást szabályozó korai törvények viszonya az értelmi fogyatékossághoz
  - 3.2. A gyógypedagógiai tantervek korai generációja
  - 3.3. A decentralizálás nevelési-oktatási dokumentumai
    - 3.3.1. A közoktatást, köznevelést szabályozó törvények
    - 3.3.2. A Nemzeti alaptanterv
    - 3.3.3. A sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók irányelvei
    - 3.3.4. Az enyhén értelmi fogyatékos tanulók kerettantervei
  - 3.4. Helyi szabályozó dokumentumok
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 4. fejezet: A tanulásban akadályozott populáció diagnosztikus folyamatának lehetőségei és beiskolázásának folyamata
  - 4.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika alapfogalmai
  - 4.2. A tanulásban akadályozott személyekkel (kiemelten az enyhe fokú intellektuális képességzavart mutató gyermekekkel, tanulókkal) kapcsolatos diagnosztikus feladatok és lehetőségek
  - 4.3. Tanulásban akadályozott gyermekek beiskolázásának folyamata
  - 4.4. A diagnosztikus team
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 5. fejezet: A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók ismeretelsajátítási folyamatának jellemzői
  - 5.1. A kognitív képességek rendszere
  - 5.2. Intelligencia (átfogó mentális képesség)
  - 5.3. Tanulás, ismeretelsajátítás
  - 5.4. Információs körforgás
  - 5.5. A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók ismeretelsajátítási folyamatának specifikus jellemzői
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 6. fejezet: A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók személyiségének és szociális képességeinek fejlődése
  - 6.1. Személyiség, személyiségfejlődés
  - 6.2. Szociális készségek, képességek, kompetencia
  - 6.3. A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók személyiségének és szociális képességeinek fejlődése
    - 6.3.1. A szociális kompetencia normál és eltérő ütemű fejlődése
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 7. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók sajátos szükségletei, a komplex rehabilitáció feladatai
  - 7.1. A tanulási akadályozottság szociális dimenziója
  - 7.2. A tanulásban akadályozott tanulók komplex rehabilitációja
  - 7.3. Az ökológiai szemléletmód a gyógypedagógiában
    - 7.3.1. Ötletek a tanulási környezet optimális kialakításához
  - 7.4. Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 8. fejezet: Hatékony tanulásszervezési módszerek
  - 8.1. Bevezetés
  - 8.2. A témával kapcsolatos néhány alapfogalom
  - 8.3. A tanulásszervezési módszerekkel kapcsolatos hazai gyakorlat alakulása
  - 8.4. Hatékony tanulásszervezési módszerek
  - 8.5. A tanulásszervezés sajátosságai tanulásban akadályozott tanulók esetében
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 9. fejezet: A differenciálás – szemlélet és gyakorlat
  - 9.1. Bevezetés a differenciálás fogalmába
  - 9.2. Régen és ma
  - 9.3. A differenciálás pedagógiai funkciója
  - 9.4. A differenciálás szintjei
    - 9.4.1. Tantervi differenciálás
    - 9.4.2. A belső differenciálás
  - 9.5. Differenciálás a szelektív és az integratív pedagógia szempontjából
  - 9.6. Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 10. fejezet: Az egyéni fejlesztés
  - 10.1. Az egyéni korrekció az egyéni fejlesztés előszobája
  - 10.2. A diagnosztika szerepe az egyéni fejlesztésben
  - 10.3. Az egyéni fejlesztés jogszabályi háttere
  - 10.4. Az egyéni fejlesztési terv fogalma
  - 10.5. Az egyéni fejlesztési terv mint folyamat
  - 10.6. Egyéni fejlesztési terv- példák
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 11. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók együttnevelése
  - 11.1. Bevezető gondolatok
  - 11.2. Az integrált nevelés-oktatás feltételei
  - 11.3. Jól működő hazai modellek az együttnevelésben
    - 11.3.1. Tanulásban akadályozott tanulók integrációjának gyakorlati megvalósítása
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 12. fejezet: A tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon végzett gyógypedagógus kompetenciája. A hatékony gyógypedagógus személyisége
  - 12.1. A tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon végzett gyógypedagógus kompetenciája
  - 12.2. A Gyógypedagógusok Etikai Kódexe
  - 12.3. A hatékony gyógypedagógus személyisége
  - 12.4. A kiégésről
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- A kurzus zárása. Teszt

« Előző | Következő »

# 7.3.1. Ötletek a tanulási környezet optimális kialakításához

Bloom szerint a tanulás eredményességét a tanulók két belső tulajdonsága, a tanuláshoz szükséges előzetes tudás (kognitív tulajdonság) és az előzetes motiváció (affektív tulajdonság), valamint egy külső tényező, a tanítás minősége határozza meg. A legkonstansabbnak a motívumkészletet tartja, melynek alapkontúrjai már 2,5-3 éves korban kialakulnak. A kognitív készlet kialakulásának 30%-a hároméves korig, 50%-a ötéves korig magyarázható (Szabóné, 1998). A tanítás minősége az iskolán, a pedagóguson múlik. Ebben a fejezetben a tanulásban akadályozott (enyhén értelmi fogyatékos) gyermekek minőségi tanításának egyik tényezőjével, az optimális tanulási környezet kialakításának lehetséges módjaival foglalkozunk. A speciális tanulói szükségletekre adaptív, gyakorlati megoldási javaslatokkal reflektálva kívánjuk segíteni a leendő gyógypedagógusok munkáját.

Az elvont fogalmak értelmezésének nehézsége a tanulásban akadályozott tanulók egyik alapvető, a speciális szükségletüket meghatározó tényező, amire a tanítás során folyamatosan szem előtt kell tartanunk.

- Redukáljuk tananyagot.
- Adjunk több időt a feladatok megoldására.
- Alkalmazzunk sok gyakorlati példát az elvont fogalmak megértéséhez.
- Több csatornán keresztül adjunk utasításokat.
- Ugyanazt a jelenséget, fogalmat több szituációban mutassuk be.
- Ugyanazt a fogalmat, készséget számos, változatos helyzetben tanítsuk, hogy a tanulók általánosítani tudják a tartalmukat
- Bontsuk a tananyagot apróbb, kisebb egységekre, tevékenységekre a feldolgozás során.
- A tantermi erőforrásoknak és tananyagnak tükröznie kell a tanulók kronológiai korát, függetlenül a többségi tantervben megfogalmazott követelményektől (integráció esetén).
- Mutassunk rá a fogalmak, a szókincs, a gondolatok között lévő kapcsolatokra.
- Minél változatosabb formában biztosítsuk a gyakorlást (mnemotechcnikák, verbális ismétlés, grafikus szervezők, gépies memorizálás, emlékezeterősítő módok).
- Kevés házi feladatot adjunk, és az is legyen életszerű, lássa a tanuló a hasznát.
- Sokszorosítsuk a tananyagot ahelyett, hogy a másolással menjen el az idő.

Az adaptív készségek késése esetén:

- alkalmazzunk megfelelő tanítási stratégiát,
- tanítsunk minél több tanulási stratégiát,
- tanítsunk szervezési ismerete (időbeosztás, mobiltelefon, kapcsolattartás IKT eszközökön),
- tanítsuk meg a tanulókat az iskolai tevékenységeik szervezésére (egyéni időbeosztás, amin színkódokkal, kiemeléssel jelzik a fontos momentumokat, ellenőrző lista készítése, ellenőrző lista a viselkedéshez, leckefüzet, üzenő füzet),
- tanítsuk meg az időkezelést (használja az órát, hogy követni tudja a napirendet),
- rögzítsük a soron következő eseményeket, feladatokat a naptárban,
- tanítsunk egyszerű jegyzetelési technikákat (kiemelés a főbb gondolatok azonosítására, vázlatkészítés),
- tanítsuk meg a mappák használatát a kész és félkész munkák tárolására,
- tanítsuk meg a grafikus szervezők, térképek használatát,
- tanítsuk meg a feleletválasztós, a kitöltős és a szöveges tesztek, feladatok megoldására a tanulókat,
- adjunk elegendő időt, hogy a tanuló a szóbeli kérdésekre választ tudjon adni,
- beszéljünk lassabban tanítás során,
- szólítsuk fel a tanulót (szólítsuk meg a nevén), mielőtt felteszünk neki egy kérdést.

Tanítványaink alacsony önértékelésének emelése érdekében:

- fejlesszük önérvényesítő képességeiket (segítség kérése, saját erősségeik, szükségleteik ismerete),
- biztosítsunk olyan lehetőségeket, amelyek során el tudják sajátítani az önállósághoz, az önérdek-érvényesítéshez, az önálló munkavégzéshez szükséges készségeket, képességeket,
- vonjunk be szakembert, aki megtanítja a tanulóknak, hogyan kell a munkavállalói készségeket tényleges munkaszituációban alkalmazni,
- alkalmazzuk mind a direkt utasításokat mind a támogatást, hogy előmozdítsuk a tanulók önértékelésének, a céljaik kitűzésének, az önellenőrzésnek, az önreflexiónak a fejlődését,
- a tanulásban akadályozott tanulók igénylik a lehetőségeket, amikor megmutathatják sikeres tanulási módszereiket, melyek tükrözik erősségeiket.

A tanulási motiváció erősítése érdekében:

- részesítsük előnyben a gyakorlati tanulási lehetőségeket,
- használjunk fel a tanítás során életszerű (valós) gyakorlati tapasztalatokat (vendéglátás, audiovizuális eszközök beüzemelése, tereprendezés, irodai segítség),
- alkalmazzunk szoftvereket az instrukciók helyettesítésére,
- adjunk gyakran a lehetőséget a tanulók számára, hogy nagy-és kiscsoportban tanulhassanak vagy kortárssegítővel,
- ösztönözzük a tanulókat az önkorrekció eszközeinek használatára,
- ismerjük el a gyermek erőfeszítéseit és a jó munkát,
- fókuszáljunk a tanulók erősségeire és képességeire, és arra alapozva adjunk feladatokat.

Figyelmi problémák esetén:

- csökkentsük a zavaró körülményeket az osztályteremben,
- biztosítsuk a legmegfelelőbb elhelyezést a gyermek számára, ami az esetleges érzékszervi, figyelmi problémáik csökkentése érdekében a legoptimálisabb,
- térelválasztás, „tanulókuckó” használata szükség esetén,
- ezek az intézkedések ne izolálják el a tanulót a többi gyermektől.

Gyakoriak a magatartási problémák. Ismerjük fel, hogy minden viselkedés egyfajta kommunikáció. A problémák enyhítése érdekében tudnunk kell, hogy

- a tanulási környezet megfelelő strukturálása csökkenti a nem kívánatos viselkedési formákat,
- a zavaró tényezők minimalizálása növeli a tanulási időt, segíti a tanulókat az önismeret és az önkontroll fejlődésében,
- lehetőséget kell biztosítani a tanulók számára, hogy a megfelelő magatartásformákat a társas helyzetekben tanulhassák, gyakorolhassák,
- a következetes osztálytermi szabályok, rutinok kialakítása és fenntartása nagyon fontos,
- a pozitív magatartásminták erősítése sokat segít a nemkívánatos viselkedési formák elkerülésében.

A tanulók értékelése esetén a következőkre kell figyelnünk:

- használjuk az értékelés, ellenőrzés változatos módozatait (szóbeli felelt, írásbeli felelet, hangfelvétel készítése egy feleltről,
- adjunk több időt dolgozatíráskor,
- engedjük a számítógép, számológép, és egyéb segédeszközök használatát a dolgozatírás során,
- tegyük lehetővé az írásbeli felelet helyett a szóbelit, vagy fordítva,
- használjunk képi jeleket az instrukciókhoz,
- jelöljük ki a kulcsszavakat,
- írassunk gyakran rövidebb dolgozatot a hosszú dolgozatok helyett, így is le tudjuk fedni a tananyag bázisát,
- váltogassuk a feladattípusokat a dolgozatoknál (kitöltős, feleletválasztós, rövid választ igénylő kérdés),
- egyszerűsítsük a kérdések szövegezését anélkül, hogy a követelményeket változtatnánk,
- olvassuk fel a dolgozat kérdéseit hangosan.

(A listát összeállította Meggyesné a következő forrás alapján:
http://faculty.nipissingu.ca/warnier/classnotes/downloads/Note9-MildIntellectualDisabilities.pdf)

## Feladat

Válasszanak ki a felsorolt gyakorlati tanácsok közül kettőt, és töltsék meg őket konkrét tartalommal!

« Előző | Következő »