Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban

A gyermekek óvodai nevelése során figyelembe kell venni az egyéni sajátosságokat, eltérő fejlődési ütemet, hisz az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek az egyes fejlesztési területeken nagy eltéréseket mutatnak.

Játék | Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek számára gyakran nehézséget okoz a közös játéktevékenységbe való bekapcsolódás. Fontos a játékeszközök használatának megtanítása. Az autizmussal élő kisgyermekek szabadidejük nagy részét sztereotip, repetitív tevékenységekkel töltik (pl. hintázás, ugrálás, futkározás), amelyek a funkciójáték elemeiben mutatkoznak meg. Az alapproblémából eredő fantázia és a képzeleti tevékenység sérülése miatt az egyes játékfajtákat nem vagy csak korlátozottan képesek játszani. Külső segítség nélkül nem lépnek tovább erről a szintről. A gyakorló, didaktikus és konstrukciós játékok alkalmasak arra, hogy sikerélményhez juttassa az autizmus spektrum zavarral élő gyermekeket. Azonban az egyes gyermekek között nagy különbségek észlelhetők ezen a területen is. Nehézséget jelenthet a szabályjátékok elfogadása, betartása, és annak megértése, hogy a játék menete nem a saját elképzeléseik szerint halad, hanem valamilyen külső szabályhoz kell alkalmazkodni. Amennyiben megértik a szabályokat, nem jelent különösebb problémát a szabályjáték, sőt szívesen játszanak szabályjátékokat. Lényeges, hogy a szabályokat előre, pontosan rögzítsük, attól a játék közben ne térjünk el, ne módosítsuk, mivel az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nem képesek alkalmazkodni a változáshoz, az megzavarhatja őket, elveszíthetik a biztonságérzetüket. A szerepjátékok szintén nehézséget okoznak, mivel nem vagy csak korlátozottan képesek egy valós vagy képzeletbeli figurával azonosulni, mások mentális állapotát átérezni. Ennek ellenére lehet próbálkozni a szerepjátékkal, de segíteni kell a könnyebben kivitelezhető, kevesebb kreativitást és aktivitást igénylő szerep kiválasztását. A szerep eljátszásakor támogatást jelent a folyamatos irányítás vagy mintaadás. Fontos, hogy az óvodapedagógus kezdetben egyéni keretek között tanítsa a játéktevékenységet és a játékeszközök használatát. Később be lehet építeni egyre kevesebb segítséget nyújtó önálló tevékenységet vagy páros munkát.
Verselés, mesélés | Nehézséget jelent a mesék, versek cselekményének követése, az esztétikai élményt nyújtó elemek közül a lényeg kiemelése a kommunikációs probléma miatt. Gyakran előfordul, hogy az ilyen típusú foglalkozásokon nem vesznek részt az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek, ennek ellenére a jó mechanikus memóriájuk miatt el tudják mondani a verset vagy szó szerint a mese egyes részeit. A verselés, mesélés nem alkalmas arra, hogy a gyermek abból szerezze az ismereteit, tapasztalatait, le tudja vonni a tanulságokat, el tudja játszani a történetet, ok-okozati összefüggéseket állapítson meg, a szereplők jellemét összefoglalja vagy bővítse a szókincsét.
Ének, zene, énekes játék, gyermektánc | A zene komplex módon és hatékonyan alkalmazható a sérült készségek kompenzálására, a fejlődésükben elmaradt készségek fejlesztésére. Különösen nagy szerepet tölt be a szociális és kommunikációs viselkedés fejlesztésében.
Rajzolás, festés, mintázás, kézi munka | Vannak olyan autizmus spektrum zavarral élő gyermekek, akik nem szívesen rajzolnak, rajzaik sematikusak, vagy jóval alacsonyabb szintet mutatnak, mint az az életkori sajátosságból adódóan elvárható lenne. Ezek a gyermekek csak akkor rajzolnak, ha pontos instrukciókat kapnak, és kötelező a feladat elkészítése. Vannak olyan autizmus spektrum zavarral élő gyermekek, akik sokat és szépen, magas színvonalon rajzolnak, és képesek különböző technikákat alkalmazni. Azonban alkotásaik sztereotip jellegűek, témaválasztásuk jellemzően egysíkú, motívumaik egyformák, jól tükrözik a merev gondolkodást. Fontos, hogy a gyermekek minél többféle képi kifejezésmódot megtanuljanak, mert gyakran segítheti az önkifejezést.
Mozgás | Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek a mozgás tekintetében is nagy különbségeket mutatnak. Vannak olyan gyermekek, akik életkoruknak megfelelően mozognak, vagy ügyesebbek bizonyos mozgásokban (pl. mászás), mint társaik. Gyakran előfordul, hogy mennyiségi és minőségi eltérést mutatnak a mozgásfejlődésben. A mennyiségi eltérés jellemzője lehet például a lassabb fejlődési tempó, a fejlődés szabálytalansága, egyenetlensége, kimaradhatnak bizonyos fázisok a mozgásfejlődésben. A minőségi eltérés lehet a gyakran előforduló izomhipotónia. Fontos a gyermek képességszintjének megfelelően előre jelezni, hogy mikor lesz mozgás. Vizuálisan (pl. képkártyákkal) jelezni kell, hogy meddig tart a foglalkozás, és ott milyen gyakorlatok lesznek, hogy a gyermek egyértelműen lássa, mit kell csinálnia. Ha utánzás útján nem sikerül a feladatokat kiviteleznie, akkor az óvodapedagógus a gyermek mögé állva, vele együtt végezze a gyakorlatot. Amennyiben a mozgás nem okoz örömöt a gyermek számára, eleinte lehet külső motivációs eszközöket alkalmazni. Törekedni kell a verbális utasítások mellett/helyett a bemutatásra.
A külső világ tevékeny megismerése Matematikai tartalmú tevékenységek | Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekeknél csak korlátozottan lehet építeni a spontán tanulásra, mivel környezetük iránti érdeklődésük szűk körű. Az idő elvont fogalom számukra, így sokuknak problémát jelent a napszakok, a hosszabb időtartamok (hónapok, évszakok, évek) átlátása, megértése. Az idő múlását, az évszakok körforgását célszerű a gyermek személyéhez kötődő, vele megtörtént eseményekkel érzékeltetni, és az időbeli sorrendiséget ezek képi feldolgozásával gyakoroltatni. A természeti környezet megfigyelését egy-két konkrét szempont adásával lehet segíteni, ami elősegíti az autizmus spektrum zavarral élő gyermek számára, hogy a sok információ közül meg tudja találni a legfontosabb jellemzőket. Fontos a családdal kapcsolatos információk tudatosítása, feldolgozása, rendszerezése. A családi események, élmények felidézésénél képekkel és konkrét kérdésekkel lehet segíteni az összefüggő történet megfogalmazását. A matematikai ismeretek tanításakor mindig egyéni helyzetre és sokrétű vizuális támogatásra van szükség. Hasznos eszköz a matematikai ismeretek tanításakor, gyakorlásakor a memóriajáték illetve a puzzle-k készítése és használata. Ezekben a feladatokban a jó vizuális memóriának köszönhetően az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek általában jól tudnak teljesíteni.

## Internetes olvasnivaló

Modellprogram az autizmussal élő gyerekek óvodai integrációjának elősegítéséhez

« Előző | Következő »