Játékpedagógia

- JÁTÉKPEDAGÓGIA
- A projekt
- Bevezetés
- 1. fejezet: Gondolatok az óvodai neveléshez
- 2. fejezet: Történeti bevezetés
  - 2.1. A gyermeki játékra vonatkozó ókori nézetek
  - 2.2. Középkori gyermekfelfogások és a játék
  - 2.3. Comenius és Fröbel a játékról
  - 2.4. Elméletek a játékról
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 3. fejezet: A játékpedagógia elméleti kérdései
  - 3.1. A játék helye az óvodai nevelés rendszerében
  - 3.2. A játék fogalma és jellemzői
  - 3.3. Az állatok játéka
  - 3.4. A játék szerepe a személyiségfejlődésben
  - 3.5. Winnicott a játékról
  - 3.6. Piaget játékelmélete
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 4. fejezet: Játékfajták
  - 4.1. Játékfajták, játéktípusok
  - 4.2. Játékok régen, - amivel nagyszüleink játszottak (Olvasmány)
  - 4.3. Gyakorló vagy funkciójáték
  - 4.4. Szerepjáték
  - 4.5. Dramatikus játék - drámajáték
  - 4.6. Konstruáló játék
  - 4.7. Szabályjáték
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 5. fejezet: Az óvodai játék szervezésének feltételei, optimális körülményei
  - 5.1. A derűs légkör megteremtése
  - 5.2. A csoportszoba
  - 5.3. A szabadtéri játékok
  - 5.4. A játékeszközök
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 6. fejezet: Az óvodapedagógus szerepe a játéktevékenységben
  - 6.1. Az óvodapedagógus és a játéktevékenység irányítása
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 7. fejezet: A gyermek megismerése a tevékenység során
  - 7.1. A gyermek megfigyelése játék közben
  - 7.2. Játék és tanulás
  - 7.3. Játék és munka
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 8. fejezet: Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.1. Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.2. Hallgatói munkák a Felkészülés a játékfoglalkozásra témához
- Záró gondolatok
- Összefoglaló feladatok és megoldások
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 4.5. Dramatikus játék - drámajáték

A kompetencia alapú nevelés egyik fő célja, hogy a gyerekek pontosan tudják kifejezni magukat, erősödjön empatikus képességük, finomodjon esztétikai érzékenységük, értsék, szeressék, óvják, tiszteljék a világot amiben élnek.

A drámapedagógia a pedagógiai gyakorlat különböző színterein és szintjein alkalmazott dramatikus pedagógiai eljárások gyűjtőneve Magyarországon. Német nyelvterületen a Theaterpädagogik elnevezés ismert, angol nyelvterületen a Dramain Education mellett a Theatrein Education elnevezést is használják.

A drámapedagógiai módszer segítségével a gyermekek önkifejezése, gondolkodáskészsége, kooperatív készsége fejlődik, melynek hatására az iskolai életben könnyebben megállják helyüket.

A drámapedagógia eszköze: a dráma, a cselekedtetés, amely különböző részképességeket fejlesztő gyakorlatokat, játékokat és szerepvállalást igénylő társas rögtönzéseket jelent. Fejlesztő hatása abban rejlik, hogy cselekvést, aktív közreműködést követel minden résztvevőtől, ami által nem valóságos körülmények között élnek át valóságos érzelmeket, hiszen a drámajátékok a „mintha” világába repítenek.

A drámajáték az óvodában olyan módszer, amely a játékra alapoz, a gyermeki cselekvésre koncentrál, feltárja és fejleszti a gyermek kreatív képességeit. A drámajáték egyben dramatizáló módszereket használ, hiszen szerepeket osztanak és ezeket játsszák el.

## Drámajáték

- 1. kép Várjuk a „nagyok” előadását. (forrás: Sztanáné)
- 2. kép Hogyan kell? (forrás: Sztanáné)
- 3. kép Képzeljétek, mekkora! (forrás: Sztanáné)
- 4. kép Merről fúj a szél? (forrás: Sztanáné)
- 5. kép Kiszámoló (forrás: Sztanáné)
- 6. kép Indulhatunk? (forrás: Sztanáné)
- 7. kép Ünnepre készülünk (forrás: Sztanáné)
- 8. kép A drámajáték nézői (forrás: Sztanáné)

A gyerekek a drámajáték során megtanulják, hogyan alakítsák ki saját gondolkodásmódjukat, értékrendszerüket és megtapasztalják milyen sok megoldás létezhet egy adott helyzetre.

Védelmet nyújt a bátortalanabbaknak, a zárkózottabbaknak, a kevesebb önbizalommal rendelkezőknek. Nyitottabbá válnak, hamarabb oldódnak és az átélt helyzetek tapasztalatait tovább viszik magukkal a mindennapjaikba.

A dramatikus játékok nevelési célja az egész személyiség harmonikus és differenciált fejlesztése. Hatékony segítséget nyújt a kommunikációs készségek, képességek kibontakoztatásának terén. A gyerekek bátrabbak, közvetlenebbek, nyitottabbak, elfogadóbbak lesznek általuk. Erősödik önbizalmuk, intelligensebbek, fogékonyabbak lesznek, kíváncsiak a körülöttük élő emberekre.

A játékok alkalmazásával fejlesztjük a gyermekek:

- megfigyelő készségét
- érzékszerveiket
- finom motorikájukat
- emlékezetüket
- fantáziájukat
- tájékozódási készségüket
- esztétikai érzéküket
- koncentrációs készségüket
- empatikus készségüket
- társas kapcsolataikat

A drámajáték szerepének lehetőségei a mindennapi nevelő gyakorlatban kapcsolhatjuk a neveléssel kapcsolatos feladatok ellátásához, alkalmazhatjuk konfliktusok feloldásához, de felhasználható terápiás céllal is.

http://www.erkolcstan.hu/system/files/segedanyag/2013/dramajatekok.pdf

A játékfajták rendkívül sok céllal használhatók → Játékfajták, játéktípusok

A drámajáték alkalmas a hátrányos helyzetű gyerekek, a beilleszkedési, beszéd nehézséggel, önismereti és kapcsolatteremtési problémával küzdő gyermekek esetében. Ezek a problémák további részképesség zavarokat generálhatnak, amelyeket ha nem fejlesztünk óvodáskorban az iskolában tanulási problémákat okoznak.

Drámajáték - ötletek:
http://users.atw.hu/hangonyiovoda/doc/dramajatek.doc

« Előző | Következő »