Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# Az értelmi fogyatékosság értelmezése

Az értelmi fogyatékosság igen komplex jelenség, ami megmutatkozik például az intellektuális működés színvonalának jelentős változatosságban. Magyarországon az értelmi fogyatékosság meghatározása sok változáson ment keresztül. A hazai gyógypedagógiában súlyosság szerint két alcsoportot elkülönítve a következő elnevezések használatosak: (1) a tanulásban akadályozottság (egyik alcsoportját az enyhe értelmi fogyatékos gyermekek alkotják) és (2) az értelmi akadályozottság (a középsúlyos, a súlyos és igen súlyos fokú értelmi fogyatékosság). Ezek alapvetően pedagógiai szemléletű fogalmak, melyek a hangsúlyt a speciális oktatási-nevelési szükségletekre helyezik.

Az értelmi fogyatékosságnak a magyar gyógypedagógia által a jelenleg elfogadott legátfogóbb definíciója a Czeizel Endre, Lányiné Engelmayer Ágnes és Rátay Csaba nevével fémjelzett, az értelmi fogyatékosság kóreredet szerinti meghatározása.

Értelmi fogyatékosság: „a központi idegrendszer fejlődését befolyásoló örökletes és/vagy környezeti hatások eredőjeként alakul ki, amelynek következtében az általános értelmi képesség az adott népesség átlagától – az első életévtől kezdve – számottevően elmarad, és amely miatt az önálló életvezetés jelentősen akadályozott.”[1]

Értelmileg akadályozott gyermekek: ide tartoznak a középsúlyos, a súlyos és igen súlyos fokban értelmi fogyatékos gyermekek. Az értelmi akadályozottság alapvetően befolyásolja fejlődésüket, társas kapcsolataikat, tanulásukat.

## Fontos

Tanulásban akadályozott gyermekek: „azok a gyermekek, akik az idegrendszer biológiai és/vagy genetikai okokra visszavezethető gyengébb funkcióképességei, illetve a kedvezőtlen környezeti hatások folytán tartós, átfogó tanulási nehézségeket, tanulási képességzavart mutatnak.”[2]

A tanulásban akadályozott gyermeknépesség igen heterogén, mivel a különböző tanulási problémák széles skáláját öleli fel. Így a tanulásban akadályozottság elnevezés gyűjtőfogalomként értelmezhető. Tanulásban akadályozottak körébe tartoznak azok a gyermekek, akiket (1) a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottság enyhén értelmi fogyatékosnak minősített, másrészt (2) az általános iskolában tanulási nehézségekkel küszködnek. Az enyhe értelmi fogyatékosok beillesztése a tanulási akadályozottság átfogóbb kategóriájába a fogalom szélesebb körű értelmezését teszi lehetővé.

A tanulásban akadályozottság esetén több területet érintő, mélyreható, tartós és súlyos problémáról van szó.

Lányiné a nemzetközi terminológiai változásokhoz csatlakozva, a hazai szóhasználatban bevezeti az intellektuális képességzavar elnevezést.

Az intellektuális képességzavar[3] „azokra a személyekre alkalmazható, akik az intellektuális-kognitív működések, valamint a kortárs csoportokhoz viszonyított adaptív magatartás[4] jelentős akadályozottságával jellemezhetőek. Az intellektuális képességzavarral élő emberek az emberi létezés egy lehetséges változatát képviselik. Fejlődésre, tanulásra, társadalmi integrációra minden életkorban képesek, ehhez társadalmi segítséget igényelnek az esélyegyenlőség biztosítása érdekében. Az állapot hátterében lévő okok felderítése segíti speciális szükségleteik kielégítését a gyógypedagógiai oktatás, fejlesztés, pedagógiai kísérés, a pszichológiai segítő beavatkozások és a különböző terápiás eljárások tervezésekor. Állapotuk megismerése nem csupán akadályozottságaik számbavételét, hanem erősségeik felderítését is jelenti az egyén és környezete interakciójának kontextusában.”

Az értelmi fogyatékosság okai

A nemzetközi szakirodalmak szerint az értelmi fogyatékosság leggyakoribb okai között a következő tényezők szerepelnek:

- egyetlen gén rendellenessége,
- kromoszóma-rendellenesség (pl. Down-szindróma),
- hiányos táplálkozás magzati kórban,
- az anya terhesség alatti fertőző betegségei (pl. rubeola, HIV, szifilisz),
- az anya terhesség alatti szerhasználata (pl. drog, alkohol),
- koraszülöttség,
- születés utáni ólomnak való kitettség,
- születés utáni agyvelőgyulladás (encefalitis) vagy agyhártyagyulladás (meningitis),
- születés utáni koponyasérülés,
- súlyos elhanyagolás vagy depriváció.

Az enyhe fokú értelmi fogyatékosság oka: nehezen meghatározható, az esetek többségében az oki tényező ismeretlen marad. A mérsékelt, illetve súlyos fokú esetekhez viszonyítva kisebb számban mutatható ki méhen belüli, illetve szülés alatti ok a háttérben. A szülés utáni eredet ritka.[5]

[1] Czeizel Endre, Lányiné Emgelmayer Ágnes és Rátai Csaba (1978): Az értelmi fogyatékosok kóreredete a Budapest vizsgálat” tükrében. Medicina Kiadó, Budapest.

[2] Mesterházi Zsuzsa (1998): A nehezen tanuló gyermekek iskolai nevelése. BGGYTF, Budapest.

[3] Lányiné Engelmayer Ágnes (2012): Intellektuális képességzavar és pszichés fejlődés. Medicina Könyvkiadó, Budapest, 13. o.

[4] Adaptív magatartás: a megváltozott életkörülményekhez alkalmazkodó viselkedés.

[5] Csákváry Judit és Mészáros Andrea (2012): Értelmi fogyatékos (intellektuális képességzavarral élő) gyermekek, tanulók komplex vizsgálatának diagnosztikus protokollja. Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft., Budapest.

« Előző | Következő »