A történelem segédtudományai

- A történelem segédtudományai
- Heraldika
  - Tartalom
  - 1. Heraldika
    - 1.1 A heraldika fogalma, tárgya
    - 1.2 A heraldika elnevezésének eredete
    - 1.3 A heroldok Magyarországon
    - 1.4 A címer fogalma
    - 1.5 A címerek eredete
    - 1.6 Az élő heraldika kora
    - 1.7 A hanyatló heraldika kora
  - 2. A címer alkotórészei
    - 2.1 A címerpajzs
      - 2.1.1. A pajzsmező borításai
      - 2.1.2. A heraldikai színkánon
      - 2.1.3. A heraldikai bőrök
      - 2.1.4. A pajzsmező felosztása
      - 2.1.5. Mesteralakok
        - 2.1.5.1. A hasítás
        - 2.1.5.2. A vágás
        - 2.1.5.3. Szelés vagy harántosztás
        - 2.1.5.4. Kombinált osztások
      - 2.1.6. Részösszefoglalás
      - 2.1.7. Címerképek
        - 2.1.7.1. A címerképek használata
        - 2.1.7.2. Emberalakok
        - 2.1.7.3. Állatalakok
    - 2.2. A sisak
      - 2.2.1. A sisak mint rangjelölő
      - 2.2.2. A sisak ábrázolásának heraldikai szabályai
    - 2.3. A sisakdísz
    - 2.4. A sisaktakaró
      - 2.4.1. A sisaktakaró alkalmazási szabályai
    - 2.5. Külső díszek
      - 2.5.1. A pajzstartók
      - 2.5.2. A címersátor
      - 2.5.3. A címer szalag
    - 2.6. Címerleírás
    - 2.7. Címerszimbolika
    - 2.8. Címerjog
  - Tudásmérő
- Numizmatika
  - Tartalom
  - 1. A numizmatika fogalma
    - 1.1. A numizmatika elnevezésének eredete
    - 1.2. A numizmatika tárgya
    - 1.3. A pénz fogalma
    - 1.4. A numizmatika jelentősége
  - 2. Egy kis tudománytörténet
  - 3. Fontosabb numizmatikai alapfogalmak
  - 4. Az egyetemes pénzverés történetéből
  - 5. A magyarországi pénzverés történetéből
  - 6. A pénzhamisítás történetéből
  - 7. Könyvajánló
  - Tudásmérő
- Kronológia
  - Tartalom
  - 1. Kronológia
    - 1.1. A kronológia fogalma és rendeltetése
    - 1.2. Abszolút és relatív kronológia
    - 1.3 A kronológia alapkérdései
    - Feladatok
  - 2. Az időmérés kezdőpontjai
    - 2.1. Origók és érarendszerek
      - 2.1.1. Abszolút érarendszerek
        - 2.1.1.1. Az alexandriai világéra
        - 2.1.1.2. A konstantinápolyi (vagy bizánci) világéra
        - 2.1.1.3. A zsidó világéra
      - 2.1.2. Relatív érarendszerek
        - 2.1.2.1. Az ókori görög időszámítás
        - 2.1.2.2. Római időszámítás a város alapításától
        - 2.1.2.3. A diocletianusi éra
        - 2.1.2.4. A keresztény időszámítás
        - 2.1.2.5. A mohamedán aera
        - 2.1.2.6. További fontosabb archaikus érák
      - 2.1.3. Modern érarendszerek
        - 2.1.3.1. A francia forradalmi aera
        - 2.1.3.2. Az olasz fasiszta éra
        - 2.1.3.3. A sztálini szovjet forradalmi naptár
    - 2.2 A különféle érarendszerek átszámítási problémái
    - 2.3 Feladatok
  - 3. Mértékegységek az időszámításban
    - 3.1. Természetes mértékegységek az idő mérésében
      - 3.1.1. A nap
      - 3.1.2. A hónap
      - 3.1.3. Az év
    - 3.2. Mesterséges mértékegységek az idő mérésében
      - 3.2.1. A hét
      - 3.2.2. Az óra
      - 3.2.3. A perc
    - 3.3 Feladatok
  - 4. Naptári rendszerek
    - 4.1. Lunaris naptár
    - 4.2. Solaris naptár
    - 4.3. Lunisolaris naptár
    - 4.4. Precesszió, világidő, asztrológia
    - 4.5. A római naptár fejlődése
      - 4.5.1. A római parasztkalendárium
      - 4.5.2. A római lunaris naptár
      - 4.5.3. A római lunisolaris naptár
      - 4.5.4. A julianus naptár, azaz a római solaris naptár
        - 4.5.4.1. Szökőévek
        - 4.5.4.2. A szökőnap problémája
      - 4.5.5. A gregorianus naptár
        - 4.5.5.1. A Gergely-naptár elterjedése
    - 4.6 Feladatok
  - 5. A keresztény naptárhasználat gyakorlata
    - 5.1. Évkezdő napok (stilusok)
    - 5.2. Hitelesítő évjelölések
      - 5.2.1. Annus regni
      - 5.2.2. Annus pontificatus
      - 5.2.3. Indictio
      - 5.2.4. Epacta
      - 5.2.5. Concurrens
      - 5.2.6. Vasárnapi betű
      - 5.2.7. Aranyszám
    - 5.3 Feladatok
  - 6. A naptárhasználat magyarországi gyakorlata
    - 6.1. Római és keresztény napjelölési formák, bolognai napszámítás, csízió
    - 6.2. Királyi hadoszlások és a relatív időjelölés technikája
    - 6.3. A hónapok magyarországi elnevezései
  - Tudásmérő

« Előző | Következő »

# 2.1.5.2. A vágás

A pajzs vízszintes vonallal történő osztását vágásnak nevezzük. Egy vágóvonallal a leggyakoribb a pajzsfő és a pajzstalp elkülönítése. Ha a vágóvonal a pajzsot középen osztja, vágott pajzsról beszélhetünk. Evettel és arannyal vágott pajzs:

Páratlan számú vágóvonal mindig csak vágott pajzsot eredményez, még akkor is, ha a vágott mezők színe egymással megegyezik. Páratlan vágás esetén a pajzsfő és a pajzstalp eltérő borítást kap. Ilyen például ez az arannyal és kékkel ötször vágott pajzs.

Két vágóvonallal jön létre a pólya, amely a pajzs magasságának 1/3-át (esetenként 2/7-ét) teszi ki. Fontos, hogy amint korábban volt róla szó, a két vágóvonal csak akkor hoz létre mesteralakot, ha a két szélső mező azonos színű. Egyéb esetben vízszintesen harmadolt pajzsról beszélünk.

Az ennél szélesebb, a pajzs magasságának akár 4/7-ét is kitevő mesteralakokat széles pólyának nevezzük.

Ha a pólya középvonala a pajzs középvonalától feljebb helyezkedik el, felső pólyának, ha lejjebb, akkor alsó pólyának nevezzük

A vízszintes osztóvonalak számának többszörözésével a pólyák száma is növekszik. Hat vágással például hármaspólya jön létre.

Korábban említettük, hogy ha a mesteralakok nem érintik a pajzs széleit, lebegő mesteralakokról beszélünk. Ennek egy példája a lebegő pólya.

A pólya esetében is igaz, hogy az osztóvonalak formája változatos pólyatípusokat hozott létre. Így beszélhetünk többek között hullámos, domború, lépcsős és rutapólyáról is.

Ha a vízszintes osztóvonalak a pajzsból keskenyebb részt vágnak ki, az így létrejövő mesteralakok külön nevet kapnak. A pajzsmagasság 1/6-át (az 1/3-os pólya fele), illetve 1/7-ét (a 2/7-es pólya fele) kitevő mesteralak neve csík.

A csík felét (a pajzsmagasság 1/12-e) kitevő mesteralak neve fonál, az ennél is keskenyebbet pedig zsinórnak nevezzük.

Feladat: A mesteralakok nevének és alakjának azonosítása, ha mindkettőt ismeri az ember, viszonylag magától értetődő dolog. Tegye próbára magát a következő feladat megoldásával! Húzza a mesteralak nevét a neki megfelelő ábrára! Az ’ellenőrzés’ gombbal ellenőrizheti megoldásait, a ’helyes megoldások’ gomb megmutatja a megfelelő párokat.

## Feladat

A mesteralakok nevének és alakjának azonosítása, ha mindkettőt ismeri az ember, viszonylag magától értetődő dolog. Tegye próbára magát a következő feladat megoldásával! Válassza ki a mesteralak nevét az ábrák alatt lenyíló menüből! A 'Check' (ellenőrzés) gombbal ellenőrizheti megoldásait. A jó válaszok zöld, míg a rossz válaszok piros színűre változnak. A "Mutassa a visszajelzést" gomb a helyes megoldást tartalmazza, de természetesen erre csak a feladat kitöltése után kattintson!

1 | 2 | 3

Bezárás (1): JXUwMDFlJXUwMDIzJXUwMDA5JXUwMDkwJXUwMDkwJXUwMDRjJXUwMDQ2JXUwMDA5JXUwMDAxJXUwMDBmJXUwMDBkJXUwMDBkJXUwMDFiJXUwMDE1JXUwMDFiJXUwMDAwJXUwMDU0JXUwMDUwJXUwMDgzJXUwMDlmJXUwMDE1JXUwMDE4 | Bezárás (2): JXUwMDEwJXUwMGE5JXUwMDkzJXUwMDFkJXUwMDAyJXUwMDRkJXUwMDQ5JXUwMDAyJXUwMDBlJXUwMDE3JXUwMDE0JXUwMDA5JXUwMDAxJXUwMDhmJXUwMDhk | Bezárás (3): JXUwMDBiJXUwMDMyJXUwMDEzJXUwMDE5JXUwMDA0JXUwMDFjJXUwMDUzJXUwMDQ5JXUwMDAyJXUwMDBlJXUwMDE3JXUwMDAyJXUwMDgzJXUwMDlmJXUwMDE1JXUwMDE4

4 | 5 | 6

Bezárás (4): JXUwMDFkJXUwMDI5JXUwMDAwJXUwMDA5JXUwMDBiJXUwMDA5JXUwMDA4JXUwMDAzJXUwMDE1JXUwMDhhJXUwMDgwJXUwMDUzJXUwMDUwJXUwMDgzJXUwMDlmJXUwMDE1JXUwMDE4 | Bezárás (5): JXUwMDFiJXUwMGI1JXUwMDlhJXUwMDlhJXUwMDg2JXUwMDg2JXUwMDg1JXUwMDUzJXUwMDUwJXUwMDgzJXUwMDlmJXUwMDE1JXUwMDE4 | Bezárás (6): JXUwMDE0JXUwMGE1JXUwMDgyJXUwMDBlJXUwMDA5JXUwMDE4JXUwMDU0JXUwMDUwJXUwMDgzJXUwMDlmJXUwMDE1JXUwMDE4

Enable JavaScript

1. - felül fonalazott pólya
2. - három ikerfonál
3. - sarkos ikerpólya
4. - ellengolyós pólya
5. - cölöpös pólya
6. - lékelt pólya

« Előző | Következő »