A biológia alapjai tanító- és óvóképzős hallgatók számára

- A biológia alapjai tanító- és óvóképzős hallgatók számára
- Előszó
- 1. fejezet: A változatos élővilág kialakulásának feltételei és körülményei
  - 1.1. Az élet kialakulásához szükséges feltételek (fizikai és kémiai evolúció)
  - 1.2 A biológiai evolúció fontosabb állomásai
  - 1.3. A kontinensek helyzetének hatása az élőlények elterjedésére
  - 1.4. Az éghajlat hatása az élővilágra
  - Feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. fejezet: Az élőlények szerveződési szintjei
  - 2.1. Egyed alatti szerveződési (infraindividuális) szintek
  - 2.2. Egyed feletti (szupraindividuális) szintek
  - 2.3. A fejlődéstörténeti rendszerezés alapjai
    - 2.3.1. A törzsfejlődés bizonyítékai:
  - 2.4. A fejlődéstörténeti rendszerezés főbb csoportjai
  - 2.5. A rendszerezés alapegysége a faj
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 3. fejezet: Egysejtűek
  - 3.1. Prokarióták
    - Heterotrófok
    - Autotrófok
  - 3.2. Eukarióták
  - 3.3. Egysejtű állatok
  - 3.4. Egysejtű növények
  - 3.5. Gombaszerű egysejtűek
  - 3.6. Vírusok, mint élettevékenységeket átprogramozó „lények”
    - 3.6.1. A vírusok általános jellemzése
    - 3.6.2. A vírusok típusai
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 4. fejezet: Többsejtű növények
  - 4.1. Moszatok
    - 4.1.1. Zöld moszatok
    - 4.1.2. Barázdásmoszatok
    - 4.1.3. Sárgásmoszatok
    - 4.1.4. Barnamoszatok
    - 4.1.5. Vörösmoszatok
  - 4.2. Mohák (Bryophyta)
    - 4.2.1. A mohák jelentősebb rendszertani csoportjai
  - 4.3. Harasztok (Pteridophyta)
    - 4.3.1. A harasztok főbb rendszertani csoportjai
  - 4.4. Nyitvatermők (Gymnospermatophyta)
    - 4.4.1. A nyitvatermők rendszertani csoportjai
  - 4.5. Zárvatermők (Angiospermatophyta)
    - 4.5.1. A zárvatermők főbb rendszertani csoportjai
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 5. Többsejtű gombák és zuzmók
  - 5.1. Rajzóspórás gombák
  - 5.2. Járomspórás gombák
  - 5.3. Tömlősgombák
  - 5.4. Bazídiumos gombák
  - 5.5. Zuzmók
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 6. fejezet: Többsejtű állatok
  - 6.1. Szivacsok (Porifera) törzse
    - 6.1.1. A szivacsok általános jellemzése
    - 6.1.2. Szaporodásuk
    - 6.1.3. A szivacsok jelentősége
  - 6.2. A csalánozók törzse
    - 6.2.1. A csalánozók
    - 6.2.2. Csalánozók előfordulása
  - 6.3. Laposférgek
  - 6.4. Fonalférgek
  - 6.5. Gyűrűsférgek
  - 6.6. Puhatestűek (Mollusca)
    - 6.6.1. Kagylók
    - 6.6.2. Csigák
    - 6.6.3. Fejlábúak
  - 6.7. Ízeltlábúak (Arthropoda)
    - 6.7.1. A rovarok általános jellemzése
    - 6.7.2. A rovarok (hatlábúak) fontosabb rendszertani csoportjai
  - 6.8.Tüskésbőrűek (Echinodermata) törzse
  - 6.9. Előgerinchúrosok (zsákállatok) és fejgerinchúrosok törzse
  - 6.10. Gerincesek (Vertebrata)
    - 6.10.1. Halak (Pisces)
    - 6.10.2. Kétéltűek (Amphibia)
    - 6.10.3. Hüllők (Reptilia)
    - 6.10.4. Madarak (Aves)
      - A madarak fontosabb csoportjai - előfordulásuk
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 1
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 2
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 3.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 4.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 5.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 6.
    - 6.10.5.Emlősök (Mammalia)
      - Rendszerezésük – elterjedésük 1.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 2.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 3.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 4.
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. fejezet: Hazai életközösségek
  - 7.1. Élőlények és környezetük
    - 7.1.1. Ökológiai alapfogalmak
    - 7.1.2. Az együttélés formái
    - 7.1.3. Az élőhelyek minősége
    - 7.1.4. A fülke (niche) fogalma
    - 7.1.5. A táplálék-piramis (Elton-piramis)
  - 7.2. Hazai erdők élővilága
  - 7.3. A füves területek élővilága
  - 7.4. A víz és vízpart élővilága
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. fejezet: Magyarországon termesztett növények és védelmük
  - 8.1. Szántóföldi növénytermesztés
  - 8.2. Magyarországon termesztett zöldségfélék
  - 8.3. Magyarországon termesztett főbb gyümölcsfélék – régi magyar gyümölcsfajták védelme
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. fejezet: Tenyésztett állatok
  - 9.1. Őshonos magyar háziállatok (nemzeti kincsek)
  - 9.2. Legelterjedtebb háziállatfajták
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 10. fejezet: Az élő természet védelme
  - 10.1. Az élőlények sokféleségének (biodiverzitás) jelentősége és megőrzési lehetőségei
  - 10.2. Természetvédelem
    - 10.2.1 Nemzetközi természetvédelmi kategóriák
    - 10.2.2. Magyarországon alkalmazott természetvédelmi kategóriák
  - 10.3. Magyarország nemzeti parkjai
    - 10.3.1. Hortobágyi Nemzeti Park
    - 10.3.2. Kiskunsági Nemzeti Park
    - 10.3.3. Körös-Maros Nemzeti Park
    - 10.3.4. Aggteleki Nemzeti Park
    - 10.3.5. Bükki Nemzeti Park
    - 10.3.6. Balaton-felvidéki Nemzeti Park
    - 10.3.7. Őrségi Nemzeti Park
    - 10.3.8. Fertő-Hanság Nemzeti Park
    - 10.3.9. Duna-Dráva Nemzeti Park
    - 10.3.10. Duna-Ipoly Nemzeti Park
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 11. fejezet: Összegzés – gyakorlás – ellenőrzés
  - Feladatok

« Előző | Következő »

# 1.2 A biológiai evolúció fontosabb állomásai

(a fejlődésben bekövetkező legfontosabb folyamatokat dőlt betűvel szedtük)

A fentebb említett folyamatok valamelyike vezethetett az első egysejtű prokarióta élőlények (mint amilyenek például a mai baktériumok) megjelenéséhez. A legegyszerűbb egysejtűek (prokarióta) életformáknak még nem alakult ki maghártyával elhatárolt magjuk, innen kapta ez a csoport az elnevezését is. Örökítő anyaguk már van, szaporodásuk két új sejtté történő osztódással zajlott és az ősóceánban található szerves molekulákkal táplálkoztak - a feltételezések szerint.

A baktériumok új formái a kékeszöld algák, vagy más néven a cianobaktériumok körülbelül 3,4 milliárd éve jelentek meg, amikor az ősóceánban a szerves molekulák fogyni kezdtek. A cianobaktériumok már fotoszintetizálásra képesek, azaz egyszerű szervetlen molekulákból a Nap fényenergiáját felhasználva összetett szerves molekulákat állítanak elő. A fotoszintézis mellékterméke az oxigén, amely nagy mennyiségben halmozódott fel a légkörben. A földtörténeti kor kezdetén az oxigén egy mérgező melléketermék volt valamennyi élőlény számára, de ezután olyan baktériumok fejlődtek ki, amelyek oxigént használtak fel légzésükhöz. Feltételezések szerint körülbelül 1,5 milliárd évvel ezelőtt jelentek meg az eukarióta egysejtűek, amelyek szintén mikroszkopikus méretűek, mégis többszörösei a prokariótáknak. Ezek az eukarióta egysejtűek nemcsak nagyságukban különböztek a prokariotáktól, hanem abban is, hogy maghártyával elhatárolt valódi sejtmaggal rendelkeztek, ezért is nevezik őket eukariótáknak, amely magyarul valódi sejtmagvas élőlényt jelent. Ez a sejttípus jóval bonyolultabb szerkezetű, mint a prokarióta baktériumok sejtjei, hiszen ezek az élőlények speciális működésű sejtszervekkel (organellumokkal) rendelkeztek. A tudósoknak feltűnt, hogy néhány sejtszerv (organellum) feltűnően hasonlít bizonyos baktériumokra, valamint két sejtszervüknek – mitokondrium, sejtmag – még saját DNS-e is van. Ezért az úgynevezett endoszimbionta elmélet képviselői azt vallják, hogy az első eukarióta sejtek bizonyos prokarióta sejtek egyesülésével (szimbiózisával) jöttek létre. Az eukarióta sejtek fő jellegzetessége a speciális szerkezetű, kromoszómákká szerveződő, DNS-t tartalmazó mag. Ennek megjelenésével hamarosan kialakult az ivaros szaporodás, - melynek lényege, hogy az örökítő anyag kicserélődik két egyed között – megalapozta a változatos élővilág (biodiverzitás) kialakulásának feltételeit, de lehetővé tette a természetes szelekció, és az evolúció felgyorsulását is. A következő jelentősebb lépés az élővilág törzsfejlődésében a többsejtű állatok megjelenése volt, ami körülbelül 600 millió éve történhetett. Az első soksejtű állatok a ma élő szivacsokra hasonlíthattak, amelyekben már több sejttípus található. Ezek képesek önállóan, de a telep (kolónia) többi tagjával összhangban is működni. Egyes specializálódott sejtjeik szinte megkülönbözhetetlenek a protozoáktól (állati egysejtűektől), ami arra utalhat, hogy azok együttéléséből (szimbiózisból) jöttek létre a többsejtű élőlények. Az első többsejtűek megjelenését követően pár évmillió év alatt alakult ki a gerinctelenek fő csoportjainak többsége. Az első gerincesek – az úgynevezett állkapocs nélküli halakra emlékeztető állatok lehettek, és körülbelül 500 millió éve jelentek meg. Ezek voltak a ma élő halak, a kétéltűek, hüllők, a madarak és az emlősök elődei. A többsejtű növények az állatokkal párhuzamosan fejlődtek.

« Előző | Következő »