Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika

- Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika
- Célok
- 1. lecke: A diagnosztika, a gyógypedagógiai pszichodiagnosztika fogalma, elméleti alapjai
  - 1.1. A diagnosztika fogalma, modelljei
  - 1.2. A diagnosztikus kérdések megközelítésének lehetőségei a gyógypedagógiában
  - 1.3.A diagnosztika új útjai és jövője
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 2. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere, etikai kérdések, szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában, diagnosztikus protokollok alkalmazása
  - 2.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere
  - 2.2. A szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában
  - 2.3. Etikai kérdések a diagnosztikus munkában
  - 2.4. Diagnosztikus protokollok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 3. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika vizsgáló eljárásai: a tesztelés
  - 3.1. A tesztek alapgondolata
  - 3.2. A pszichológiai tesztek fajtái
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 4. lecke: Az anamnézis ismertetése, szerepe a diagnosztikus tevékenységben
  - 4.1. Az anamnézis fogalma és szerepe a diagnosztikus munkában
  - 4.2. Az anamnézis felvételének körülményei
  - 4.3. Az anamnézis meghatározott szempontjai
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 5. lecke: A megfigyelés, mint módszer a diagnosztikus munkában
  - 5.1. A megfigyelés, mint módszer
  - 5.2. A megfigyelés szerepe a komplex vizsgálatokban
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 6. lecke: Az intelligencia fogalma és mérése
  - 6.1. Az intelligencia fogalma
  - 6.2. Az intelligencia mérési lehetőségei, az intelligencia kvóciens kialakulása
  - 6.3. Az intelligencia megközelítései
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 7. lecke: Az intelligencia mérése I.
  - 7.1. A Budapesti Binet intelligenciateszt
  - 7.2. A Wechsler-féle intelligenciavizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 8. lecke: Az intelligenciatesztek ismertetése II.
  - 8.1. A Raven-féle vizsgálati elv és a Raven-teszt
  - 8.2. A Snijders-Oomen – féle nonverbális intelligenciateszt
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 9. lecke: A vizuális percepció, a vizuo-motoros koordináció vizsgálata: A Frostig és a Bender tesztek
  - 9.1. Frostig-teszt
  - 9.2. Bender tesztek
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 10. lecke: Az emberalak-ábrázolás Goodenough-féle minősítése és értékelése
  - 10.1. Az emberalak-rajz értékelése Goodenough módszerével
  - 10.2. Interkorrelációs kapcsolatok a Goodenough-féle emberábrázolás kapcsán
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 11. lecke: Vizsgálatok korai életkorban és értelmi elmaradás esetén
  - 11.1. Korai életkorban elvégezhető vizsgálatok
  - 11.2. Értelmi elmaradás esetén alkalmazható vizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 12. lecke: Személyiségvizsgáló eljárások
  - 12.1. A projektív tesztek
  - 12.2. Széles körben alkalmazott projektív eljárások
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 13. lecke: A komplex vizsgálati eredmények és a szakértői vélemény
  - 13.1.A szakértői vélemény kialakítása, tartalma
  - 13.2. A szülők tájékoztatása a vizsgálat eredményeiről
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- Kérdések és feladatok

« Előző | Következő »

# 9.2. Bender tesztek

A vizuo-motoros koordináció vizsgálatára Lauretta Bender alakított ki vizsgálóeljárást, mely a diagnosztikus munkában kiegészítő próbaként alkalmazható az átfogó tesztek, például az intelligenciatesztek mellett. A vizuo-motoros rendezési funkciók gyenge működése átlagos intelligenciaszint mellett bizonyos teljesítmények zavarát jelentik, organikus tünetként értelmezhető. Bender a vizuo-motoros rendezési funkciók színvonalát ugyanolyan jelentősnek vélte, mint az intelligencia-kvócienst. Lauretta Bender által kidolgozott, Bender „B” néven ismertté vált eredeti verziót iskoláskorúak vizsgálatára, míg a Hilda Santucci által kidolgozott Bender „A” próba óvodáskorúak vizsgálatára alkalmas (Torda, 1994a). A Bender tesztek a diagnosztikai protokoll szerint a specifikus tanulási zavarok diagnosztikájában pszichológus személyéhez rendelhetők (Dékány és Mohai, 2012).

Bender „A” próba

A Bender „A” próba 4-6 éves gyermekek vizsgálatára alkalmas, felépítésében, működésében egyenértékű a Bender által kialakított eredeti próbasorozattal. A magyar pszichodiagnosztikai gyakorlatban 1969 óta alkalmazzák. A próba elsősorban az olvasás-írástanulás folyamatainak várható nehézségeinek predikciós mérőeszközeként alkalmazható, azaz képes megragadni azokat a pszichikus funkciókat, amelyek zavara meghatározó lehet a későbbi iskolai teljesítményben. A próba megoldását nem előzi meg tanulási szakasz, azaz megbízhatóan alkalmazható az „érettség” megállapítására, így a differenciáldiagnosztikában fontos szerepe lehet. A teljesítményt befolyásolhatja a gyermek motivációja, a feladattudata, figyelme és emlékezete, így a vizsgálat során elengedhetetlen e tényezők pontos megfigyelése és jegyzőkönyvezése (Torda, 1995).

Ingeranyag: A próbasorozat 10 kis ábrából áll, az első A jelet visel, a többi 1-9-ig van számozva.

Értékelés: egy olyan skála mentén történik, mely az életkor, a nemek szerinti különbségek és a kivitelezés minőségét veszi figyelembe. Ez alapján a gyermek teljesítménye háromféle minősítést kaphat: (1) életkorától elmaradó, (2) életkorának megfelelő szintű, (3) életkorát meghaladó színvonalú. Az elért pontszámok alapján minden életkori övezetben nagyon gyenge, gyenge, átlagos, jó és nagyon jó színvonalú lehet a gyermek teljesítménye. A kiértékelés egy kritériumrendszer alapján történik, az egyszerű formák esetében egy vagy két szempont, az utolsó minta esetében öt szempont teljesítményét értékeljük pontszámokkal. Bármely feltétel hiány az egész feladatot elfogadhatatlanná teszi. A teszt mennyiségi mutatója az értékpontok összessége, míg a minőségi elemzésre is lehetőség van (Torda, 1994a; Torda, 1995). A próbasorozat értékelését részletesen Torda Ágnes (1994a) mutatja be. A Bender „A” próba eredménye és a SON IQ (r=0,57), a Binet IQ (r=0,46), Frostig PQ (r=0,52) és a Goodenough RQ (r=0,31) szignifikáns korrelációt mutat (Torda, 1994b).

Bender „B” próba

A Bender „B” próba 6-12 éves gyermekek részére kialakított eljárás, mértani ábrák lemásolása a feladat. A próba alkalmas a globális értelmi és a vizu-motoros érettségi szint összehasonlításával az organikus idegrendszeri sérülés felfedésére (Herpai és Nagy, 1995).

Ingeranyag: A próbasorozat 9 ábrából áll, az első A jelet visel, a többi 1-8-ig van számozva.

Értékelés: az ábrákat három szempont alapján minősítjük: (1) a szögek kivitelezése, mely a mozgásos tényezőt értékeli; (2) az ábra elemeinek iránya/orientáció, mely a térérzékelésre utal; és (3) az ábrák bizonyos elemeik viszonylagos pozíciója, mely a szintézisre és a téri észlelés vizuális és kinesztetikus elemeinek integrálására utal. A három szempont szerinti pontozás és minősítés alapján a kvalitatív elemzés mellett az esetleges zavar minőségére is következtetetés vonható le. A Bender-próbában kapott életkori értékeket az intelligencia színvonalához viszonyítjuk, amennyiben 2 év vagy ennél nagyobb az elmaradás a verbális vagy a globális mutatóhoz képest, az organikus tünetként, jelként értelmezhető (Torda, 1994a; Herpai és Nagy, 1995).

« Előző | Következő »