Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# A látássérült gyermekek csoportjai

A látás fokát és élességét szakorvos állapítja meg. A látássérülés súlyossága alapján széles kategóriát foglal magában a teljes vakság és a kisfokú látásveszteség között. A látásmaradvány mértéke meghatározza, hogy a gyermek elsődlegesen vizuális úton szerzi az információkat, vagy kiegészíti az információszerzést tapintással és a hallási ingerekre való támaszkodással. Ez utóbbi az aliglátókra jellemző.

- Vakok, akik még a fényt sem érzékelik. A vak gyermekekre a tapintó-halló életmód jellemző. A látóképesség hiánya nagymértékben korlátozza a közvetlen ismeretszerzést. A képzetek és fogalmak tartalma eltér a látókétól. Mozgáslehetőségük korlátozott, sztereotíp mozgások alakulhatnak ki. Az olvasás és írás elsajátításához a Braille-jelrendszer használata szükséges.
- Aliglátók: A nagyfokú látószűkület akadályozza a vizuális megismerést.
  Fényérzékelők: Fény irányának megállapítására képesek. A vakos technikák alkalmazása jellemző. A csekély látásmaradvány nagy segítséget nyújt a közlekedésben, tájékozódásban.
  Nagytárgylátók: A mozgó, háttérből kiemelkedő nagyobb objektumokat észreveszik. Különleges optikai és/vagy elektronikus eszközökkel képesek a síkírás olvasásra, de a legtöbbjük Braille-olvasó, látásmaradványukat a mindennapi életben fel tudják használni.
  Ujjolvasók: Két méteren belül képesek megszámolni a feltartott kéz ujjait. Látásmaradványuk elegendő a síkírás optikai vagy elektronikus eszközökkel történő olvasásához.

- Gyengénlátók: A látás marad a vezető érzékelési csatorna. A gyengénlátó gyermekek főleg a látásra támaszkodnak. Látásveszteségük nagyfokú, de látó-típusú életmódot folytatnak. Segítségre elsősorban a képességek kibontakoztatásában szorulnak. Nevelésük és oktatásuk során a látás maximális kihasználtságára kell törekedni. A látássérült gyermekek életvitelét, tevékenységét jelentősen korlátozza a csökkent látásteljesítmény. A nagyobb térben való tájékozódást, közlekedést meghatározza, hogy milyen a gyermekek távoli vízusa, valamint hogy egy vagy két szemmel látnak-e. A gyermekek játékát befolyásolja, hogy látnak-e közelre, valamint hogy mi jellemzi a színlátásukat.

A csoportok elválasztására szolgáló kritériumok országonként eltérő. A modern szemlélet szerint ezek a kategóriák nehezen különíthetők el, mivel a látássérültek látásteljesítményét a vizuális funkciók és funkcionális területek alapján lehet megítélni, amely egyéni eltéréseket mutathat a körülmények, feladat jellege és a személy aktuális állapota szerint. Valakinek például a nappali fényben való közlekedés nem okoz problémát, ugyanakkor sötétedéskor vagy rossz megvilágításban a tájékozódáshoz és közlekedéshez vak. Ezért egyik kategóriába sem sorolható.

Hazánkban gyengénlátónak tekintjük azokat a látássérülteket, akiknek a jobban látó szemén a szemüveggel javított látás a teljes látásnak 10-33 %-a (Vízusuk 0,1-0,33); aliglátók az ez alatti vízusúak (Vízusuk ˂ 0,1) és vakok (Vízusuk 0) azok, akiknek nincs fényérzésük.

« Előző | Következő »