A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban I.

- A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban I.
- 1. fejezet: Bevezetés „A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban I.” című kurzusokhoz
  - Köszönet!
- 2. fejezet: A társadalmi érzékenyítés
  - 2.1. Az érzékenyítésről általánosságban
  - 2.2. A társadalmi érzékenyítés mint beavatkozási stratégia a Fogyatékosságügyi Világjelentésben
  - 2.3. A társadalmi érzékenyítés folyamata a rehabilitáció új, kettős irányú paradigmájában
  - 2.4. A társadalmi érzékenyítés lehetőségei a gyógypedagógus tevékenységében
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 3. fejezet: A fogyatékosság elfogadására irányuló szemléletformálás módszertani alapjai
  - 3.1. Az attitűd és a viselkedés közti kapcsolat
  - 3.2. A fogyatékossággal kapcsolatos szemléletváltást befolyásoló tényezők
  - 3.3. A környezet negatív attitűdjének hatása a fogyatékos gyermekek beilleszkedésére
  - 3.4. A fogyatékosság megismeréséhez, megértéséhez segítségül hívható módszerek
    - 3.4.1. Érvek a szimulációs gyakorlatok mellett
    - 3.4.2. Ellenérvek a szimulációs gyakorlatok önálló módszerként történő alkalmazásáról
    - 3.4.3. A szimulációval párhuzamosan alkalmazható érzékenyítő módszerek
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 4. fejezet: A mese pedagógiai vonatkozásai, lehetőségei az érzékenyítésben
  - 4.1. A biblioterápia fogalma, célja, alkalmazásának területei
    - 4.1.1. A biblioterápia a fogyatékosság elfogadásának szolgálatában
  - 4.2. A történetek kiválasztásának szempontjai
    - 4.2.1. Hybertson kritériumrendszere
    - 4.2.2. Blaska könyvválasztási szempontjai
  - 4.3. A történetbe vonódás fázisai
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 5. fejezet: A mese módszere az óvodáskorú gyermekek társadalmi érzékenyítésében
  - 5.1. A mese fogalma
  - 5.2. A népmese és a műmese alkalmazása az érzékenyítő foglalkozásokon
  - 5.3. A mese szerepe az óvodai érzékenyítő programban
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. fejezet: Az érzékenyítés kiinduló pontja: a fogyatékosság fogalmának korszerű értelmezése
  - 6.1. A fogyatékosság, mint alapfogalom
  - 6.2. Értelmezési keretek
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. fejezet: Méltányos kifejezések a fogyatékosság témakörében
  - 7.1. Minek nevezzelek? A méltányos kifejezések jelentősége.
  - 7.2. Tipikus hibák a fogyatékos személyekkel kapcsolatos fogalomhasználatban
  - 7.3. Ajánlott és kerülendő kifejezések a fogyatékosság témakörében
  - 7.4. A kisgyermekekkel foglalkozó pedagógusok missziója az érzékenyítésben
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. fejezet: Érzékenyítő foglalkozás tervezése, összeállítása irodalmi alkotás alapján
  - 8.1. Mi a foglalkozásterv?
  - 8.2. Az irodalmi alkotás kiválasztása
  - 8.3. Foglalkozásterv minta - részletes
    - 8.3.1. A foglalkozás célja, fejlesztendő kompetencia
    - 8.3.2. Összefoglaló az eszköz szükségletről, segédanyagokról
    - 8.3.3. A foglalkozás időkerete és menete
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 9. fejezet: Gyógypedagógus-hallgatók irodalmi alkotásai érzékenyítő foglalkozásokhoz
  - 9.1. Kata világa
  - 9.2. Érzékenyítő irodalmi alkotások a tehetséggondozó tábor résztvevőitől
    - 9.2.1. Sima Soma
    - 9.2.2. Röfi a háromlábú vak kismalac
    - 9.2.3. Pepi, Teó és Gibi
    - 9.2.4. A csodatű
    - 9.2.5. Varázstükör
  - 9.3. További ajánlások
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 10. fejezet: Hogyan készítsünk forgatókönyvet óvodai vagy iskolai érzékenyítő eseményhez?
  - 10.1. Mi a forgatókönyv?
  - 10.2. Egy érzékenyítő esemény címének megválasztása
  - 10.3. A forgatókönyv elkészítésének szempontjai
    - 10.3.1. Mely korcsoportnak tervezünk foglalkozást?
    - 10.3.2. Hogyan illeszkedik a nevelési programba?
    - 10.3.3. Milyen rendszerességgel és milyen időtartamban?
    - 10.3.4. Mekkora a résztvevő gyermekek létszáma?
    - 10.3.5. Milyen összetételű a résztvevők csoportja?
    - 10.3.6. Milyen személyi erőforrások mozgósíthatók?
    - 10.3.7. Milyen infrastruktúra áll rendelkezésre?
    - 10.3.8. Milyen tárgyi eszközök szükségesek?
    - 10.3.9. Milyen érzékenyítő módszert, módszereket (vagy módszerek kombinációját) alkalmazunk?
    - 10.3.10. A foglalkozás kommunikációja, a nyilvánosság biztosításának lehetőségei
  - 10.4. Forgatókönyv sablon
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 11. fejezet: Mesegyűjtemény kisgyermekek érzékenyítéséhez
  - 11.1. Magyar nyelvű kiadványok
  - 11.2. Idegen nyelvű kiadványok
  - Összefoglalás
- 12. A kurzus zárása. Teszt

« Előző | Következő »

# 9.2.1. Sima Soma

Sima Soma

Kotroczó Anna meséje

Egyszer volt, hol nem volt, a Kerek Erdő közepén egy sün falu. A közösség lakói nagy békességben és boldogságban éltek, nem szűkölködtek semmiben.

Egy borús reggelen történt, hogy főhősünk megszületett. Hatalmas volt az öröm, a hír körbejárt a faluban, és csodájára jártak a régóta várt jövevénynek. Azonban örömük nem tartott sokáig, helyét a döbbenet vette át, mikor megpillantották, hogy az ifjú csupaszon, tüskék nélkül született. Életük hamar visszaállt a megszokott kerékvágásba, és a különös süniről mindenki próbált megfeledkezni.

Teltek a napok, hetek, hónapok, szépen cseperedett, de tüskéje egy se nőtt. Mindenki számára ő lett Sima Soma. Szülei nagy gonddal, féltéssel nevelgették. Óvták, védték mindentől. Sokszor inkább otthon hagyták, hiszen ő úgysem tud segíteni az élelemgyűjtögetésben, mert nincs tüskéje, melyre feltűzhetné zsákmányát. Szegény süni folyton úgy érezte, semmi haszna, közösségének nem teljes tagja. Minden nap sóvárogva nézte családját, mikor elindultak élelmet gyűjteni.

Sajnos cimborák terén sem volt túl sok szerencséje. Hiányosságai miatt nem tudott tüskepárbajozni társaival, mindig csak nézőként vehette ki részét a játékból. A sün ifjak egyéb mókáiba sem tudott bekapcsolódni, ilyen volt a minden ősszel megrendezésre kerülő „Ijesztgesd a kisebbet!”esemény. Kedves kinézete miatt alul maradt tüskés társaival szemben, csúfolták is miatta.

Egyik nap, mikor szülei szokásos almabeszerző útjukra indultak, Sima Soma is rászánta magát, hogy felfedezze a világot. Addig-addig mendegélt, amíg útjába nem került egy kerítés. A lécek túloldalán egy kisfiút vett észre, meg is lepődött, mert még nem találkozott embergyerekkel. Annyira rácsodálkozott a látottakra, hogy észre sem vette, mikor került a kerítés túloldalára. Hamarosan a fiú is megpillantotta, és hátrahőkölt meglepetésében.

- Hát, Te mi vagy?

- Mégis mi lennék? Sün!

- De, de, de… nincsenek is tüskéid, amik szúrnak és fenyegetőn meredeznek. Engem eddig minden sün csak megszúrt, barátságos közeledésemet így viszonozták.

- Én nem vagyok szokványos sün, ezért is hívnak Sima Somának, tüskétlen vagyok. Tudod én így születtem. Senki sem szeret igazán.

- Nekem pont emiatt tűnsz nagyon barátságosnak és szeretnivalónak. Én nem félek tőled. Szívesen megismernélek még jobban.

Ettől a naptól kezdve, főhősünk minden nap meglátogatta újdonsült barátját. Sokat játszottak és nevettek együtt. Ugyan a süninek továbbra sem nőttek ki a tüskéi, de egy baráttal gazdagabb lett, és ez az érzés gyökeret eresztett mindkettejük szívében.

Ezentúl, amikor Sima Soma útra kelt, kisütött a Nap Kerek Erdő fölött.

« Előző | Következő »