Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# Az integrált-inkluzív nevelés típusai

Az integrált nevelés, oktatás megvalósulásának különböző fokozatai, típusai alakultak ki, amelyek esetében a legfontosabb alapfogalmak Csányi Yvonne (2007) szerint a következők: (1) lokális vagy fizikai integráció, (2) szociális integráció, (3) funkcionális integráció (részleges, illetve teljes), (4) spontán integráció, (5) fordított integráció.

A lokális integráció az együttnevelés legegyszerűbb változatát jelenti, a térbeli távolságot csökkenti. Ebben az esetben a sajátos nevelési igényű és az ép gyermekek közös épületben vannak, de gyakorlatilag semmilyen kapcsolat nincs közöttük. Az egyik óvodai csoportot vagy iskolai osztályt a sajátos nevelési igényű gyermekek csoportja alkotja, akikkel gyógypedagógus vagy fejlesztő pedagógus foglalkozik. Bár az együttnevelés legalacsonyabb szintű változatáról van szó, mégis az együttnevelés lehetősége ebben a formában is benne rejlik. A fizikai közelség ezt egyszerűvé teheti például közös szabadidős foglalkozások szervezése által, de viszonylag ritkán élnek vele.

A szociális integráció az együttnevelés második szintje, ami a szociális közelítést, a szociális kapcsolatok kialakítását teszi lehetővé. A köznevelési intézményben kialakított fogyatékos gyermekekből álló csoportot tudatosan egyesítik kortársai közösségével az óvodai foglalkozásokon vagy tanítási órákon kívüli időben. A gyermekcsoportok keveredése történhet rendszeresen, folyamatosan például a szabad játék, séta, étkezés, valamennyi délutáni iskolai sporttevékenység alkalmával. A csoportok találkozása lehet alkalmi jellegű, időszakos is, mint például közös kirándulások, rendezvények, meghatározott tanításon kívüli tevékenységek során.

A funkcionális integráció az együttnevelés legmagasabb foka, amikor nem választják szét a gyermekeket az óvodai foglalkozásokon vagy a tanórákon, hanem együtt fejlesztik őket. Egyszerűbb változata a részleges integráció, amikor a sajátos nevelési igényű gyermek vagy egy fogyatékos gyermekekből álló kisebb csoport csak az idő egy részében van együtt a többiekkel, például a rajz, ének-zene, testnevelés foglalkozás idején. A teljes funkcionális integráció azt jelenti, hogy a sérült gyermek a teljes időt az ép társai között tölti a többségi nevelési-oktatási intézményben.

A spontán integrációnál hiányzik a tudatos, tervszerű fejlesztés, az együttnevelés előkészítés nélküli. Ebben az esetben a többségi intézménynek nincs tudomása a gyermek sajátos nevelési igényéről, mivel a szülő szakértői bizottságnál nem járt gyermekével. Így a gyermek külön szervezett megsegítésben, habilitációs, rehabilitációs fejlesztésben nem részesül, gyógypedagógus nem foglalkozik vele. A többségi intézmény pedagógusa maga igyekszik megoldani a problémákat, enyhíteni a hátrányokat.

A fordított integráció: ilyenkor a nem fogyatékos gyermeket fogadja be valamilyen speciális intézmény.

Az együttnevelés gyakorlata a szegedi Klebelsberg Telepi Óvodában
Az együttnevelés gyakorlata a szegedi Felsővárosi Óvodában

« Előző | Következő »