Idegennyelv-oktatás nyelvtanulási nehézséggel küzdők számára

- Idegennyelv-oktatás nyelvtanulási nehézséggel küzdők számára
- Előszó
- Bevezető
- 1. Az inkluziv nevelés kihívásai
  - Irodalom
- 2. A hatékony tanítás, tanulás összetevői
  - Iskolai teljesítmény
  - Mit jelent a látható tanulás és tanítás?
  - Az olvasásfejlesztő tényezők hatása
  - Ismételt olvasásprogramok
  - Fonématudatosság
  - Szövegértés-fejlesztő programok
  - A ’gyorsítás’ hatása
  - Az osztályok szerveződése
  - Az osztálylétszám
  - A képesség szerinti csoportosítás
  - A buktatás, visszatartás
  - A sikeres tanítás kulcsa
  - Szaktárgyi tudás vs. pedagógiai, metodológiai ismeretek
  - A mikrotanítás
  - Az elvárások hatása az iskolai teljesítményre
  - Az értékelések, önértékelések hatása az iskolai teljesítményre
  - Az előzetes teljesítmények hatása
  - Az iskola előtti programok hatása
  - A tanulásra való beállítódás
  - A kreativitás és a tanulásra való beállítódás összefüggése
  - Motiváció vagy motiválás?
  - A motiváció
  - Összefoglalás
  - Összefoglaló feladatok
  - További internetes források:
  - Irodalom
- 3. Az anyanyelv elsajátításának zavarai
  - Az anyanyelv-elsajátításról
  - Az anyanyelvelsajátítási folyamatok
  - A beszédprodukció fejlődése
  - A beszédészlelés fejlődése
  - A beszédképesség zavarai
  - A diszfázia
  - Az agrammatizmus
- 4. Beszédészlelés, beszédmegértés
  - A beszédészlelés és megértés zavarai
  - A beszédészlelés akusztikai, fonetikai és fonológiai zavara
- 5. A diszlexia, diszgráfia felismerése
  - Irodalom
- 6. A vizuális differenciálás, a vizuális fejlesztés technikái
  - A vizuális részképesség fejlesztése idegennyelv-órán
    - Vizuális emlékezet, transzformációs képesség
    - Vizuális diszkrimináció
    - Vizuális emlékezet – koncentrációfejlesztéssel
    - Vizuális diszkrimináció, keresés a szövegben
    - A vizuális emlékezet fejlesztése I.
    - A vizuális emlékezet fejlesztése II.
    - Alak-háttér megkülönböztetés
    - A vizuális emlékezet fejlesztése III.
    - Vizuális emlékezet – verbális emlékezet
    - Vizuális differenciálás, vizuális emlékezet szerialitással
    - Vizuális analizálás, emlékezet, koncentrációfejlesztés
    - Vizuális figyelem
      - Megoldás
    - Vizuális differenciálás
    - Vizuális alak-háttér megkülönböztetés
    - Vizuális emlékezet – struktúraemlékezet
  - Zárógondolatok
  - Irodalom
- 7. Az auditív percepció, az auditív differenciálási képesség fejlesztése
  - Feladatok
  - Nem kiejtett betűk
  - Feladatok
  - Feladatok
  - Multiszenzoros technikák
- 8. Az emlékezet
  - Az emlékezeti rendszerek
  - Munkamemória
  - A fonológiai hurok
  - A téri-vizuális vázlattömb
  - Epizodikus puffer
  - A központi végrehajtó
  - Többszörös emlékezeti rendszer
  - Szótő-kiegészítés
- 9. Emlékezetfejlesztési gyakorlatok
  - Emlékezetfejlesztés
  - Irodalom
- 10. Vázlat, gondolattérképek, táblázatok, koncentrikus körök
  - A vázlat
  - Gondolattérképek
  - Koncentrikus körök, táblázatok
  - Irodalom
- 11. Szótanulás, szócsaládok tanítása
  - A hierarchikus háló modell
  - A hálózatmodell
  - Szóalak alapján (etimológiai)
  - Jelentés alapján (szemantikai)
  - A szavak osztályokba sorolása
  - Területek/tárgykörök (domain)
- 12. Színes nyelvtan
  - Irodalom
- 13. Kooperatív munka: A projektmódszer.
  - A projektpedagógia célja
  - Az önálló tanulás megalapozása
  - A pedagógiai projekt fogalma
  - A projektmunkában résztvevők
  - Iskolai és iskolán kívüli projektek
  - Az időkeretek
  - A kezdeményezés
  - A projekt eredménye
  - A projekt értékelése
  - Projektötlet nyelvi órához
  - Irodalom
- Zárófeladatok

« Előző | Következő »

# A fonológiai hurok

A beszédhangok, valamint az írott szöveg fonológiai kóddá alakításában, az elemek sorozatának átmeneti megtartásában játszik szerepet a fonológia hurok. A verbális rövid távú emlékezet része: átmeneti tár, amely egy verbális ismétlési folyamat működését feltételezi (Baddeley 2010). A verbális munkamemória tárába bekerülő információkat elhalványulás jellemzi, amit egy frissítő mechanizmussal egészít ki ez a munkamemória-alrendszer.

Jelentősége a nyelvelsajátításban mutatkozik meg: szavak megtanulásának a nehézsége, ha hasonlóak, illetve ha hosszúak. Ez könnyen kimutatható ismeretlen álszavak (értelmetlen hosszabb hangsorok) ismétlése teszttel. Összefüggést találtak a szó megértésének és elismétlésének képessége, illetve a szókincs fejlettsége között (Gathetcole–Baddeley 1990).

„Egy 5-6 éves gyerekek szókincsfejlődésével kapcsolatos kutatás (Gathercole–Baddeley 1989) azt jelezte, hogy ebben az életkorban valóban a fonológiai memóriának van döntő szerepe. Később azonban egyre inkább képessé válnak a gyerekek arra, hogy meglévő szókincsükre támaszkodjanak az új szavak elsajátításánál (Baddeley–Gathercole–Papagno 1998). Ezt abból lehet látni, hogy könnyebben megismétlik az olyan ismeretlen szavakat, amelyeknek a hangzása hasonlít létező szavakéhoz (pl. serkápanta), mint azokat, amelyek fonológiailag szokatlanabbak az anyanyelvükben (pl. strömpf). A jövőbeli szókincsszínvonal viszont jobban bejósolható a szokatlan szavakra vonatkozó teljesítményük alapján, aminek feltehetőleg az az oka, hogy ezeknek a szavaknak a megismétlésénél kevésbé támaszkodnak a meglévő szókincsre, és nagyobb mértékben a fonológiai hurokra (Gathercole 1995).

Hazánkban is alkalmazzák több nyelvi fejlettséget vizsgáló tesztben az álszóismétlésese tesztet. Ez megtalálható az iskolaérettséget mérő DIFER-teszt beszédhanghallást vizsgáló feladatai közt is. Az álszóismétléses teszt előrejelzi az idegennyelv-tanulás szókincsének az elsajátításának ütemét is (Service 1992).

Bár a fonológiai hurok evolúciós haszna a legnagyobb valószínűséggel a nyelv elsajátításában játszott szerep, úgy tűnik, a nyelvtani szabályok és az olvasási készség elsajátítását is segíti (Baddeley et al. 1998).” (Baddeley–Eysenck–Anderson 2010: 87)

Conrad (1964) vizsgálata alapján igazolódott, hogy amikor mássalhangzókat mutattak meg a vizsgálatban résztvevőknek, és ezeket fel kellett idézniük, akkor a fonológiailag hasonlító hangoknál jelentkeztek a hibák. Az artikulációs elnyomás vizsgálatban azt nézték meg, hogy ugyanez a hatás érvényesül-e, ha a mutatott mássalhangzók közben a ’the’ szót mondogatták a kísérletben résztvevők, és kiderült, hogy akkor nem jelentkezik az összetévesztés, tehát ha a szubvokális artikulációt megakadályozzák, eltűnik ez a fonológiai hasonlósági hatás (Murrey 1968).

A fonológiai hasonlósági hatás akkor érvényesül például, amikor egymáshoz fonológiailag hasonlító mássalhangzókból álló szólistát kell fejben tartani, mert ezeket nehezebb megjegyezni és elkülöníteni, mint az egymástól jobban eltérőeket.

A szóhosszúsági hatás azt jelenti, hogy a hosszabb szavakat nehezebb felidézni, mint a rövideket, de a fonológiai komplexitás még inkább befolyásolja a szavak megjegyezhetőségét (Caplan-Waters, 1999; Lovatt-Avons, 2001).

A munkamemória az életkor előrehaladtával egy ideig folyamatosan nő, ami az ismétlések számával, illetőleg azok minőségével van összefüggésben. Az új szavak tanulásánál tehát a fonológiai hurok az, amely fenntartja a szó fonológiai reprezentációját addig, amíg tartós emléknyom nem lesz a szóból az ismételgetések hatására. Így a munkamemória jelentős szerepet játszik a szókincs fejlődésében, a kognitív struktúrák kiépülésében. A hosszú távú fonológiai reprezentációk kialakítását tehát befolyásolja a munkamemória kapacitása, illetve ezek egymásra hatása fogja meghatározni a morfológiai, szintaktikai struktúrák kiépülését, illetve annak ütemét.

« Előző | Következő »