Idegennyelv-oktatás nyelvtanulási nehézséggel küzdők számára

- Idegennyelv-oktatás nyelvtanulási nehézséggel küzdők számára
- Előszó
- Bevezető
- 1. Az inkluziv nevelés kihívásai
  - Irodalom
- 2. A hatékony tanítás, tanulás összetevői
  - Iskolai teljesítmény
  - Mit jelent a látható tanulás és tanítás?
  - Az olvasásfejlesztő tényezők hatása
  - Ismételt olvasásprogramok
  - Fonématudatosság
  - Szövegértés-fejlesztő programok
  - A ’gyorsítás’ hatása
  - Az osztályok szerveződése
  - Az osztálylétszám
  - A képesség szerinti csoportosítás
  - A buktatás, visszatartás
  - A sikeres tanítás kulcsa
  - Szaktárgyi tudás vs. pedagógiai, metodológiai ismeretek
  - A mikrotanítás
  - Az elvárások hatása az iskolai teljesítményre
  - Az értékelések, önértékelések hatása az iskolai teljesítményre
  - Az előzetes teljesítmények hatása
  - Az iskola előtti programok hatása
  - A tanulásra való beállítódás
  - A kreativitás és a tanulásra való beállítódás összefüggése
  - Motiváció vagy motiválás?
  - A motiváció
  - Összefoglalás
  - Összefoglaló feladatok
  - További internetes források:
  - Irodalom
- 3. Az anyanyelv elsajátításának zavarai
  - Az anyanyelv-elsajátításról
  - Az anyanyelvelsajátítási folyamatok
  - A beszédprodukció fejlődése
  - A beszédészlelés fejlődése
  - A beszédképesség zavarai
  - A diszfázia
  - Az agrammatizmus
- 4. Beszédészlelés, beszédmegértés
  - A beszédészlelés és megértés zavarai
  - A beszédészlelés akusztikai, fonetikai és fonológiai zavara
- 5. A diszlexia, diszgráfia felismerése
  - Irodalom
- 6. A vizuális differenciálás, a vizuális fejlesztés technikái
  - A vizuális részképesség fejlesztése idegennyelv-órán
    - Vizuális emlékezet, transzformációs képesség
    - Vizuális diszkrimináció
    - Vizuális emlékezet – koncentrációfejlesztéssel
    - Vizuális diszkrimináció, keresés a szövegben
    - A vizuális emlékezet fejlesztése I.
    - A vizuális emlékezet fejlesztése II.
    - Alak-háttér megkülönböztetés
    - A vizuális emlékezet fejlesztése III.
    - Vizuális emlékezet – verbális emlékezet
    - Vizuális differenciálás, vizuális emlékezet szerialitással
    - Vizuális analizálás, emlékezet, koncentrációfejlesztés
    - Vizuális figyelem
      - Megoldás
    - Vizuális differenciálás
    - Vizuális alak-háttér megkülönböztetés
    - Vizuális emlékezet – struktúraemlékezet
  - Zárógondolatok
  - Irodalom
- 7. Az auditív percepció, az auditív differenciálási képesség fejlesztése
  - Feladatok
  - Nem kiejtett betűk
  - Feladatok
  - Feladatok
  - Multiszenzoros technikák
- 8. Az emlékezet
  - Az emlékezeti rendszerek
  - Munkamemória
  - A fonológiai hurok
  - A téri-vizuális vázlattömb
  - Epizodikus puffer
  - A központi végrehajtó
  - Többszörös emlékezeti rendszer
  - Szótő-kiegészítés
- 9. Emlékezetfejlesztési gyakorlatok
  - Emlékezetfejlesztés
  - Irodalom
- 10. Vázlat, gondolattérképek, táblázatok, koncentrikus körök
  - A vázlat
  - Gondolattérképek
  - Koncentrikus körök, táblázatok
  - Irodalom
- 11. Szótanulás, szócsaládok tanítása
  - A hierarchikus háló modell
  - A hálózatmodell
  - Szóalak alapján (etimológiai)
  - Jelentés alapján (szemantikai)
  - A szavak osztályokba sorolása
  - Területek/tárgykörök (domain)
- 12. Színes nyelvtan
  - Irodalom
- 13. Kooperatív munka: A projektmódszer.
  - A projektpedagógia célja
  - Az önálló tanulás megalapozása
  - A pedagógiai projekt fogalma
  - A projektmunkában résztvevők
  - Iskolai és iskolán kívüli projektek
  - Az időkeretek
  - A kezdeményezés
  - A projekt eredménye
  - A projekt értékelése
  - Projektötlet nyelvi órához
  - Irodalom
- Zárófeladatok

« Előző | Következő »

# A projekt értékelése

A projekttevékenység során folyamatos értékelés, visszajelzés történik mind a tanár, mind a diákok részéről egymásnak az állandóan jelen lévő kommunikációból adódóan. A tanár a kezdetektől jelen van, és tudásával segíti kialakítani a projekt kereteit, a tanulókhoz, tudásukhoz igazítani a célkitűzéseket, ha szükséges le is szűkíti azt. Ebben a folyamatban a facilitátor szerepben lévő tanár rávezető kérdésekkel segítheti a tanulókat abban, hogy gyakorolják az önálló döntéshozást. Ugyanakkor ezek a rávezető kérdések egyben értékeléssel egybekötött visszacsatolást is tartalmazhatnak azzal kapcsolatban, hogy a tanár hogyan látja a projekt haladásának folyamatát, hogy mit lenne érdemes megfontolni. Ez a fajta verbalizálás lényeges eleme a tudatos munkaszervezésnek. A folyamatos visszajelzésnek és kommunikációnak olykor nagyobb a jelentősége, mint magának a produktumnak. A visszacsatolás módszere segíti a projekt megfelelő irányú haladását. A részfolyamatok, részeredmények ellenőrzése (mind a diákok, mind a pedagógus által), különösen eleinte, jelentős támogatás abban, hogy a projekt kivitelezése minőségileg, ütemezését tekintve is sikeres legyen.

A csoportosan tevékenykedtető oktatási módszereknél a legproblematikusabb a csoport együttes, illetve a benne dolgozók egyéni értékelése. A kérdés, hogy ki és miként tudja értékelni a csapatban dolgozók egyéni hozzájárulását a közös munkához. A projekt lezárásaként a folyamatban résztvevők együttesen értékelik a terméket és a kivitelezés folyamatát, módját előre meghatározott és gyakorta a munkafolyamat sajátosságaiból is menet közben adódó kritériumok alapján.

A csoport együttes eredménye a közös produktumban látszódik, az egyéni hozzájárulásokat pedig leginkább a csoport tagjai tudják értékelni – dokumentáció hiányában. Azonban a projektpedagógiának, ha azt a projektmódszernek megfelelően végzik, épp ebben van az erőssége. A projekt tervezésénél el kell készíteni a részletes munkatervet, amelyben rögzítik, hogy a csoport tagjai közül ki melyik részfolyamatért felelős, és mikorra kell elvégeznie a rá bízott feladatot. Mindezek után a munkavégzés folyamán projektnaplót, illetve portfóliót vezetnek, ezért a külső szemlélő, értékelő, azaz a pedagógus számára is transzparens, hogy ki mit végzett, miért felelős. Csoportos tevékenység esetén ellenőrzik tehát a munkamegosztás megvalósulását, a munkában résztvevők felelősségét, a végzett munkájuk minőségét, az erőforrások felhasználását, a csoport és a pedagógus elégedettségét mindezekkel kapcsolatban.

Az értékeléskor alkalmazhatunk súlyozott értékelési táblázatot (rubrikákat), amelybe már a tervezéskor bevezetjük, hogy a vállalt feladatok az elvégzési szintjük minőségéhez képest milyen hozzájárulási értékűnek számítanak a projektben és a csoport számára. Ez megkönnyíti a tanulók feladatvállalását, hiszen előre tudják, mit vállalnak, az pedig mennyit fog majd nekik „hozni” az értékeléskor. Mivel a feladatvégzési szintek is közösen meghatározottak, így előre megadott kritériumokhoz tudják viszonyítani és módosítani a munkájukat, illetve pontosan tudják, hogy mi számít sikernek.

A projektmunka végeztével értékelni kell a tantervi célok, a munkafolyamat során fejleszteni kívánt kompetenciák erősödésének, kialakulásának a megvalósulását, illetve annak sikerességét. A differenciált képességű tanulókhoz egyedileg kell, hogy illeszkedjenek a fejlesztő, elismerő értékelések (Hunya 2009).

A munkához, feladatvégzéshez való hozzáállás is bekerül az értékelési szempontok közé. Ennek megítélése több szempontot is felvet: egyrészről a diákok munkamoráljának szintjét, feladatvállalási kedvüket, illetve a tanár részéről azt, hogy a feladat kellően motiváló volt-e a diákok számára.

Az eredmény, a termékproduktum értékelésében már nem csak a kivitelezők vesznek / vehetnek részt, hanem a külső értékelők is: szülők, barátok, más tanárok, ismerősök stb.

Ha a tanulóknak nem sikeres a feladatvégzésük, akkor át kell tekinteni, hogy a célok kijelölése egyértelmű volt-e, az előzetes tudásuk, kompetenciáik megfelelőek voltak-e a feladatok elvégzéséhez, vagy kellően motiváltak voltak-e a munkára: a belefektetett energiát és a munkavégzésből származó eredmények arányát magukra vonatkozólag kielégítőnek érezték-e.

« Előző | Következő »