Bevezetés a gyermekkor történetébe

- Bevezetés a gyermekkor történetébe
- Tartalomjegyzék
- 1. A gyermekkortörténet historiográfiája
  - 1.1. Új tudomány születése
  - 1.2. A gyermekkortörténet bölcsőjénél
  - 1.3. Ariès mellett és ellen
    - 1.3.1. Ariès-követők: a „diszkontinuitás-elmélet” képviselői
    - 1.3.2. Ariès-kritikusok: a „kontinuitás-teória” hívei
  - 1.4. Lloyd DeMause pszichogenetikus fejlődésmodellje
  - 1.5. Újabb korok, újabb elméletek
  - 1.6. A gyermekkor mint társadalmi konstrukció
  - Kérdések, feladatok
- 2. A reformáció és a kora újkor gyermekképe
  - 2.1. Luther gyermekfelfogása
  - 2.2. „Evilági aszkéták” nevelése
  - 2.3. Nevelési útmutatók, illemtankönyvek gyermekképe
  - 2.4. A tömeges oktatás kialakulása: egy zárt világ születése
  - 2.5. Ambivalencia a családi nevelés hétköznapjaiban
  - 2.6. Törődés a gyermekekkel – holland és magyar hétköznapok
  - Kérdések és feladatok
- 3. A „nevelés évszázada”
  - 3.1. Nevelés minden áron
  - 3.2. Az életben maradás esélyei
  - 3.3. Megszabadulás a gyermektől
  - 3.4. Lassú változások a családon belül
  - 3.5. A változások okai
  - 3.6. A pedagógiai pamfletirodalom felvirágzása
  - 3.7. A felvilágosult abszolutizmus gyerekképe
  - 3.8. Rousseau kettős arca
  - 3.9. Rousseau hatása
  - Kérdések és feladatok
- 4. A változások kora: a 19. század
  - 4.1. „Otthon, édes otthon”
  - 4.2. A gyermeklét új elemei
  - 4.3. Az anyaság új dimenziói
  - 4.4. Apák új szerepben
  - 4.5. A gyermekmunka
  - 4.6. „Fekete pedagógia” és testi fenyítés
  - 4.7. A gyermek évszázadának hajnalán
  - Kérdések és feladatok
- 5. A „gyermek évszázada”?
  - 5.1. Mítoszteremtés és demitologizálás
  - 5.2. A behaviorizmus gyermekképe
  - 5.3. A szófogadó gyermek
  - 5.4. Az önérvényesítő gyermek
  - 5.5. Nevelési tanácsadó irodalom Magyarországon a második világháború után
  - Kérdések és feladatok
- Irodalomjegyzék

« Előző | Következő »

# Kérdések és feladatok

## Feladat

1. Ki és miért nevezte a 18. századot a „pedagógiai század”-nak?

2. Mit jelent a „projektív gondoskodás” kifejezés?

3. Mi az inokuláció?

4. Hogyan tekintett az újkor embere az evilági létre Arthur Imhof interpretációja szerint?

5. Mi volt a „burkolt csecsemőgyilkosság”?

6. Milyen volt a csecsemők helyzete a szoptatós dajkáknál (bérdajkáknál)?

7. Mi volt a házidajkaság?

8. Mire vezeti vissza Elisabeth Badinter a szoptatósdajkaság intézményének széleskörű elterjedését és tartós fennmaradását?

9. Miben látja Elisabeth Badinter a magas csecsemőhalandóság okát?

10. Milyen iskolatípus volt a „kollégium”?

11. Mivel magarázza Imhof a katolikus és protestáns családok nagysága közötti különbséget? Milyen képzőművészeti elemzéssel támasztja alá Imhof a felekezettől függő családnagyságra vonatkozó tézisét?

12. Milyen új családtípus alakul ki a 18. század folyamán?

13. Mi jelent a kifejezés: „össze nem illő párok”?

14. Milyen változó tendencia figyelhető meg az 1600-as évektől kezdve a házasságot kötő férfiak és nők életkorában?

15. Mit jelent a kifejezés: „nukleáris (konjugális) család”?

16. Milyen mentalitásbeli változás figyelhető meg a rokokó korszak végére az egyéniség szerepének tekintetében?

17. Mit jelent a kifejezés „a létezés nagy láncolata”?

18. Milyen a gyermek szerepe az újkori családban?

19. Mit jelentett az adott korszak kontextusában a „misztikus gyermek” kifejezés?

20. Miért növekedett meg az érdeklődés a „csodagyermekek” iránt?

21. Milyen hasznosságelvű pedagógiai programok láttak napvilágot a 18. században?

22, Mutassa be a felvilágosult abszolutizmus gyermekről alkotott felfogását, gyermekképét!

23. Milyen a Ratio Educationis gyermekképe?

24. Mit jelentett az emberi jogok nevelés és oktatás útján való érvényesítésére való törekvés?

25. Mit jelent a „társadalmi hovatartozásnak megfelelő élethivatás” elve Villaume-nál?

26. Mutassa be Rousseau gyermekképét!

27. Hogyan érvel Rousseau a szoros pályázás ellen?

28. Mi a véleménye a bérdajkákról?

29. Hogyan fogalmazza meg Rousseau a nevelés célját?

30. Értelmezze a kifejezést: „hedonista-eudaimonista” nevelési célkitűzés!

31. Miért tekinti Carl-Heinz Mallet Jean-Jacques Rousseau-t a „fekete pedagógia” képviselőjének?

32. Mit jelent a „helyzet-teremtés” pedagógiai módszere Rousseau szótárában?

33. Hogyan old meg Emil problémahelyzeteket?

34. Mit jelent a „negatív nevelés” fogalma Rousseau-nál?

35. Mit jelent a kifejezés: „művi, stilizáltan természetes világ”?

36. Mit jelent a kifejezés: „természetes büntetés”?

37. Milyen felfogást alakít ki Rousseau a nemi felvilágosításról, szexuális nevelésről?

38. Mit jelent a kifejezés: „represszív szexuálpedagógia”?

39. Elemezze Rousseau hatását a nevelés korabeli gyakorlatára!

40. Milyen volt a 18-19. századi arisztokrata szülők álláspontja a nyilvános iskoláztatás tekintetében? Hogyan viszonyultak a magánneveléshez?

41. Milyen korabeli abszurd olvasástanítási módszerről tudósít bennünket John Ruskin?

42. Jellemezze a Rousseau kritikusainak az álláspontját! Mi volt a kritika célkeresztjében?

43. Hogyan recipiálták a korabeli írónők (pl. Marianne Ehrmann és Amalia Holst) Rousseau pedagógiai tanait?

« Előző | Következő »