A biológia alapjai tanító- és óvóképzős hallgatók számára

- A biológia alapjai tanító- és óvóképzős hallgatók számára
- Előszó
- 1. fejezet: A változatos élővilág kialakulásának feltételei és körülményei
  - 1.1. Az élet kialakulásához szükséges feltételek (fizikai és kémiai evolúció)
  - 1.2 A biológiai evolúció fontosabb állomásai
  - 1.3. A kontinensek helyzetének hatása az élőlények elterjedésére
  - 1.4. Az éghajlat hatása az élővilágra
  - Feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. fejezet: Az élőlények szerveződési szintjei
  - 2.1. Egyed alatti szerveződési (infraindividuális) szintek
  - 2.2. Egyed feletti (szupraindividuális) szintek
  - 2.3. A fejlődéstörténeti rendszerezés alapjai
    - 2.3.1. A törzsfejlődés bizonyítékai:
  - 2.4. A fejlődéstörténeti rendszerezés főbb csoportjai
  - 2.5. A rendszerezés alapegysége a faj
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 3. fejezet: Egysejtűek
  - 3.1. Prokarióták
    - Heterotrófok
    - Autotrófok
  - 3.2. Eukarióták
  - 3.3. Egysejtű állatok
  - 3.4. Egysejtű növények
  - 3.5. Gombaszerű egysejtűek
  - 3.6. Vírusok, mint élettevékenységeket átprogramozó „lények”
    - 3.6.1. A vírusok általános jellemzése
    - 3.6.2. A vírusok típusai
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 4. fejezet: Többsejtű növények
  - 4.1. Moszatok
    - 4.1.1. Zöld moszatok
    - 4.1.2. Barázdásmoszatok
    - 4.1.3. Sárgásmoszatok
    - 4.1.4. Barnamoszatok
    - 4.1.5. Vörösmoszatok
  - 4.2. Mohák (Bryophyta)
    - 4.2.1. A mohák jelentősebb rendszertani csoportjai
  - 4.3. Harasztok (Pteridophyta)
    - 4.3.1. A harasztok főbb rendszertani csoportjai
  - 4.4. Nyitvatermők (Gymnospermatophyta)
    - 4.4.1. A nyitvatermők rendszertani csoportjai
  - 4.5. Zárvatermők (Angiospermatophyta)
    - 4.5.1. A zárvatermők főbb rendszertani csoportjai
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 5. Többsejtű gombák és zuzmók
  - 5.1. Rajzóspórás gombák
  - 5.2. Járomspórás gombák
  - 5.3. Tömlősgombák
  - 5.4. Bazídiumos gombák
  - 5.5. Zuzmók
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 6. fejezet: Többsejtű állatok
  - 6.1. Szivacsok (Porifera) törzse
    - 6.1.1. A szivacsok általános jellemzése
    - 6.1.2. Szaporodásuk
    - 6.1.3. A szivacsok jelentősége
  - 6.2. A csalánozók törzse
    - 6.2.1. A csalánozók
    - 6.2.2. Csalánozók előfordulása
  - 6.3. Laposférgek
  - 6.4. Fonalférgek
  - 6.5. Gyűrűsférgek
  - 6.6. Puhatestűek (Mollusca)
    - 6.6.1. Kagylók
    - 6.6.2. Csigák
    - 6.6.3. Fejlábúak
  - 6.7. Ízeltlábúak (Arthropoda)
    - 6.7.1. A rovarok általános jellemzése
    - 6.7.2. A rovarok (hatlábúak) fontosabb rendszertani csoportjai
  - 6.8.Tüskésbőrűek (Echinodermata) törzse
  - 6.9. Előgerinchúrosok (zsákállatok) és fejgerinchúrosok törzse
  - 6.10. Gerincesek (Vertebrata)
    - 6.10.1. Halak (Pisces)
    - 6.10.2. Kétéltűek (Amphibia)
    - 6.10.3. Hüllők (Reptilia)
    - 6.10.4. Madarak (Aves)
      - A madarak fontosabb csoportjai - előfordulásuk
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 1
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 2
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 3.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 4.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 5.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 6.
    - 6.10.5.Emlősök (Mammalia)
      - Rendszerezésük – elterjedésük 1.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 2.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 3.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 4.
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. fejezet: Hazai életközösségek
  - 7.1. Élőlények és környezetük
    - 7.1.1. Ökológiai alapfogalmak
    - 7.1.2. Az együttélés formái
    - 7.1.3. Az élőhelyek minősége
    - 7.1.4. A fülke (niche) fogalma
    - 7.1.5. A táplálék-piramis (Elton-piramis)
  - 7.2. Hazai erdők élővilága
  - 7.3. A füves területek élővilága
  - 7.4. A víz és vízpart élővilága
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. fejezet: Magyarországon termesztett növények és védelmük
  - 8.1. Szántóföldi növénytermesztés
  - 8.2. Magyarországon termesztett zöldségfélék
  - 8.3. Magyarországon termesztett főbb gyümölcsfélék – régi magyar gyümölcsfajták védelme
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. fejezet: Tenyésztett állatok
  - 9.1. Őshonos magyar háziállatok (nemzeti kincsek)
  - 9.2. Legelterjedtebb háziállatfajták
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 10. fejezet: Az élő természet védelme
  - 10.1. Az élőlények sokféleségének (biodiverzitás) jelentősége és megőrzési lehetőségei
  - 10.2. Természetvédelem
    - 10.2.1 Nemzetközi természetvédelmi kategóriák
    - 10.2.2. Magyarországon alkalmazott természetvédelmi kategóriák
  - 10.3. Magyarország nemzeti parkjai
    - 10.3.1. Hortobágyi Nemzeti Park
    - 10.3.2. Kiskunsági Nemzeti Park
    - 10.3.3. Körös-Maros Nemzeti Park
    - 10.3.4. Aggteleki Nemzeti Park
    - 10.3.5. Bükki Nemzeti Park
    - 10.3.6. Balaton-felvidéki Nemzeti Park
    - 10.3.7. Őrségi Nemzeti Park
    - 10.3.8. Fertő-Hanság Nemzeti Park
    - 10.3.9. Duna-Dráva Nemzeti Park
    - 10.3.10. Duna-Ipoly Nemzeti Park
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 11. fejezet: Összegzés – gyakorlás – ellenőrzés
  - Feladatok

« Előző | Következő »

# 6.7.2. A rovarok (hatlábúak) fontosabb rendszertani csoportjai

Rendszertani kategória | A csoport / faj megnevezése | Jellegzetességeik
Rend | Pikkelykék | Testüket háztetőszerűen elhelyezkedő kitinpikkelyek fedik, gyors mozgásúak, elsősorban szerves törmeléket fogyasztanak
Faj | Ezüstös ősrovar | Lakásokban gyakori, kerüli a fényt
Rend | Kérészek | Átváltozással fejlődnek. Lárváik oxigéndús folyóvizekben évekig fejlődik. A kifejlett állatok csak néhány óráig élnek, nem táplálkoznak. A levegőben párzanak
Fajok | Tiszavirág, tarka kérész | Nászrepülésük az úgynevezett „Tiszavirágzás”. A kecsegék fontos táplálékai a lárvák
Rend | Szitakötők | Ősi rovarrend. Lárváik a vízben az imágók a szárazföldön ragadoznak. Átváltozással fejlődnek
Fajok | Kék légi vadász, óriás szitakötő, közönséges acsa | Magyarországon minden vizes élőhelyen előfordulnak
Rend | Csótányok | Rejtett életmódúak, elszaporodásuk egészségügyi gondot okozhat. Jellegzetes petecsomókat raknak
Fajok | Német csótány (svábbogár), konyhai csótány, amerikai csótány | Lakótelepeken gyakoriak, éjszaka (félhomályban, sötétben) aktívak. Lapos testük miatt a szűk réseken is beférnek
Rend | Termeszek | Államalkotó rovarok, csak a dolgozóknak van szájszervük, így ők etetik a cellulóztartalmú táplálékkal a hímeket, a királynőt és a katonákat
Fajok | Fatermesz, kopt termesz | Mediterrán és trópusi területeken élnek, szaprofiták
Rend | Tojócsövesek | A csápjaik hosszabbak a testüknél. A petéiket tojócsöveikkel a talajba rakják. Ciripelő szerveik a szárnyon, hallószervük a lábon van. Többségük növényevő
Fajok | Lótücsök (lótetű), mezei tücsök, zöld lombszöcske, fűrészlábú szöcske | A lótücskök túlszaporodása jelentős kárt okoz a veteményesben. A fűrészlábú szöcske a leghosszabb (10 cm) rovar, hazánkban védett faj. Kifejléssel fejlődnek
Rend | Tojókampósok | Csápjaik a test félhosszánál rövidebbek Növényevők, petéiket a talajba rakják
Fajok | Olasz sáska, marokkói sáska, sisakos sáska | Bizonyos fajaik túlszaporodás esetén újabb helyre vándorolnak, ahol mindent lerágnak, ezt nevezzük sáskajárásnak. A sisakos sáska védett rovar. Kifejléssel fejlődnek
Rend | Tetűalakúak | Szárnyatlan, lapos testű élősködő állatok
Fajok | Hajtetű, lapostetű, ruhatetű, | Elsősorban madarakon, emlősökön, embereken élősködnek, vagy szaruanyagot fogyasztanak. Petéiket serkéknek nevezzük. Többségüknek szívó néhánynak rágó szájszerve van
Rend | Poloskák | Vízben és szárazföldön élő nagyon változatos megjelenésű és életmódú rovarok. Bűzmirigyük van
Fajok | Közönséges molnárpoloska, ágyi poloska, bogyómászó poloska, verőköltő bodobács, | Ragadozók, élősködők, növényevők
Rend | Kabócák | Többségük melegebb területen él, sok közöttük a növényi károsító. Ürülékük édes váladék: a „mézharmat”. A hímek hangot adnak
Fajok | Óriás kabóca, énekes kabóca, gabonakabóca | A hímek hangot adnak. Hátoldaluk háztetőszerűen kúpos. Növényi nedvekkel táplálkoznak
Rend | Növénytetvek | Néhány milliméteres, növényi nedveket szívogató apró rovarok. Gyorsan, szűznemzéssel is szaporodnak. Ürülékük édes váladék: a „mézharmat”
Fajok | Filoxéra (szőlőgyökértetű), levéltetű, pajzstetű | Tömeges elszaporodásuk miatt jelentős gazdasági kárt okoznak a növénytermesztés során. Gyakoriak a szárnyatlan fajok
Rend | Bogarak | A rovarok leggazdagabb fajszámú rendje. (Jelenleg ~400000 fajuk ismert.) Változatos megjelenésűek, minden élőhelyen előfordulnak. Kitines fedőszárnyuk van
Fajok | Bőrfutrinka, aranyos bábrabló, óriás csíbor, szegélyes csíkbogár, óriás nünüke, hétpettyes katica, tavaszi ganéjtúró, nagy hőscincér stb. | A futrinkáknak nagy, erős „futó” lábaik vannak. Rágó szájszervük van. Ragadozók vagy növényevők. A cincéreknek hosszú (antennaszerű) csápjuk van. Teljes átalakulással fejlődnek
Rend | Hártyásszárnyúak | 2 pár hártyás szárnyuk van, a potroh első szelvényei vékonyak ez az ún. „darázsderék”.Teljes átalakulással fejlődnek. Ragadozók, növényevők és paraziták lehetnek. Vannak közöttük államalkotó rovarfajok (pl .házi méh)
Fajok | Lódarázs, német-franciadarázs, közönséges méhfarkas, óriás gyilkosfürkész, nagy gubacsdarázs, kék fadongó, erdei vöröshangya, gyepi hangya. | A darazsak és fürkészek ragadozók. A gubacsdarazsak , a méhek, poszméhek növényevők. A hangyák mindenféle szerves anyagot elfogyasztanak (lebontók) A méheknek óriási jelentőségük van a virágos növények beporzásában. Teljes átalakulással fejlődnek
Rend | Lepkék | Testüket sűrű kitinszőrzet borítja, amely a szárnyakon zsindelyszerű és „hímpornak hívjuk. Teljes átalakulással fejlődnek, lárváik a hernyók, melyeknek rágó szájszerve van. A kifejlett lepkéknek nyaló szájszervük („pödörnyelvük”) van. Teljes átalakulással fejlődnek
Fajok | Almamoly, ruhamoly, kutyatejszender, halálfejes lepke, káposzta lepke, rókalepke, nappali pávaszem, boglárkalepke | A molylepkék, a szenderek barnásszürkés mintázatúak, éjszakai lepkék, tollas vagy fésűs csápjuk van. A nappali lepkéknek a végükön bunkósan megvastagodó csápjuk van, melyek közül a káposztalepke fehér színű, de többségük színpompás, tarkalepke
Rend | Kétszárnyúak | Egy pár szárnyuk van, a második pár szárnyuk „billérré” módosult, melynek az egyensúlyozásban van szerepe. Teljes átalakulással fejlődnek
Fajok | Házi légy, közönséges gyötrőszúnyog, árvaszúnyog, közönséges fürkészlégy | A legyeknek nyaló szájszervük, a szúnyogoknak szúró-szívó szájszervük van
Rend | Bolhák | Testük oldalirányban lapított és kitinszőrzet borítja. Harmadik pár lábuk hosszabb és fejlettebb ugróláb
Fajok | Virágbolha, emberbolha | A kifejlett állatok paraziták

## Hogyan működik a méhek társadalma?

« Előző | Következő »