A szövegfeldolgozás elmélete és gyakorlata alsó tagozaton

- A szövegfeldolgozás elmélete és gyakorlata alsó tagozaton
- Előszó
- A kurzus/tananyag célja, célcsoportja
- 1. fejezet: A szövegfeldolgozás célja, feladatkörei
  - 1.1 Elmélet
  - 1.2 Gyakorlat
  - 1.3 Internetes böngésző
  - 1.4 Az önellenőrzés feladatai
- 2. fejezet: Kompetencia. Anyanyelvi kompetencia, anyanyelvi kommunikáció, szövegfeldolgozás a tantervekben. Ismeretek a szövegről.
  - 2.1 Elmélet
    - 2.1.1 Tudás és kompetencia
    - 2.1.2 Kulcskompetenciák, anyanyelvi kompetencia, anyanyelvi kommunikáció
    - 2.1.3 A szövegfeldolgozás és az anyanyelvi kompetencia kapcsolata a Nat és a Kerettanterv tükrében
    - 2.1.4 A szöveg fogalma
    - 2.1.5 A szövegtípus. A szöveg típusai
    - 2.1.6 A szövegtípusok általános jellemzői
  - 2.2 Gyakorlat
    - 2.2.1 Szövegfelismerés 1.
    - 2.2.2 Szövegfelismerés 2.
    - 2.2.3 Szövegfelismerés 3.
    - 2.2.4 Szövegfelismerés 4.
  - 2.3 Internetes böngésző
  - 2.4 Az önellenőrzés feladatai
- 3. fejezet: A szövegértés sikerét befolyásoló tényezők. Az olvasástechnika fejlesztése.
  - 3.1 Elmélet
    - 3.1.1 A szövegértés sikerét befolyásoló tényezők
    - 3.1.2 Olvasástechnika és szövegértelmező készség: az olvasásképesség szerveződése
    - 3.1.3 Az olvasástechnika fejlesztésének szempontjai
    - 3.1.4 Az olvasástechnika fejlesztésének területei
    - 3.1.5 Akusztikai oldal
      - 3.1.5.1 Hangos olvasás
        - 3.1.5.1.1 Egyéni olvasás
        - 3.1.5.1.2 Társas olvasás (páros vagy kórusban történő olvasás)
      - 3.1.5.2 Néma olvasás
      - 3.1.5.3 A hangos és a néma olvasás kombinált fejlesztése
    - 3.1.6 Nyelvi egységek. A tanítói bemutató olvasás
      - 3.1.6.1 Nyelvi egységek
      - 3.1.6.2 A tanítói bemutató olvasás
    - 3.1.7 Olvasástechnikai hibák és javításuk
  - 3.2 Gyakorlat
    - 3.2.1 Hibajavítás koppintásra
    - 3.2.2 Lánc- vagy stafétaolvasás irányítása
    - 3.2.3 Társas olvasás irányítása – szópiramis
    - 3.2.4 Szerepek szerinti olvasás lebonyolítása
    - 3.2.5 Tanítói bemutató olvasás a gyakorlatban
    - 3.2.6 Az olvasásgyakorlás változatainak felismerése
  - 3.3 Internetes böngésző
  - 3.4 Az önellenőrzés feladatai
- 4. fejezet: Szövegértés és szövegfeldolgozás 1.
  - 4.1 Elmélet
    - 4.1.1 A szövegértő olvasás készségrendszere, a megértés modellje
    - 4.1.2 A szövegegységek megértésének tanítása
      - 4.1.2.1 A szavak (szókapcsolatok) megértése
      - 4.1.2.2 A mondatok megértése
      - 4.1.2.3 A bekezdések megértése
      - 4.1.2.4 Az egész szöveg megértése
    - 4.1.3 A szövegértés fokozatainak tanítása
      - 4.1.3.1 Az értő (szó szerinti) olvasás
      - 4.1.3.2 Az interpretáló (értelmező) olvasás tanítása
      - 4.1.3.3 A kritikai (bíráló) olvasás tanítása
      - 4.1.3.4 A kreatív (alkotó) olvasás tanítása
    - 4.1.4 A kérdezés tanítása
      - 4.1.4.1 A tanítás kérdéseinek előkészítése
      - 4.1.4.2 A tanulók válaszainak irányítása
      - 4.1.4.3 A tanulók kérdései
  - 4.2 Gyakorlat
    - 4.2.1 Szókincsbővítés 1.
    - 4.2.2 Szókincsbővítés 2.
    - 4.2.3 Szókincsbővítés 3.
    - 4.2.4 Szókincsbővítés 4.
    - 4.2.5 Az olvasás fokozatai
  - 4.3 Internetes böngésző
  - 4.4 Az önellenőrzés feladatai
- 5. fejezet: Szövegértés és szövegfeldolgozás 2.
  - 5.1 Elmélet
    - 5.1.1 Műközpontú és olvasóközpontú szövegelemzés – szövegfeldolgozás
      - 5.1.1.1 Műközpontú elemzés
      - 5.1.1.2 Olvasóközpontú elemzés
    - 5.1.2 A szövegfeldolgozás menete
      - 5.1.2.1 A részenkénti szövegfeldolgozás
      - 5.1.2.2 Globális szövegfeldolgozás
      - 5.1.2.3 Az RJR-modell
      - 5.1.2.4 A folyamatolvasás
  - 5.2 Gyakorlat
    - 5.2.1 Gyakorlatok 1-4. osztályosok számára - tanítójelölteknek
    - 5.2.2 Hogyan tanítható a kritikai gondolkodás?
    - 5.2.3 Jóslás alkalmazása
  - 5.3 Internetes böngésző
  - 5.4 Az önellenőrzés feladatai
- 6. fejezet: Módszerek és munkaformák a szövegfeldolgozó órákon. Kooperatív tanulásszervezés. Kooperatív technikák a szövegfeldolgozás gyakorlatában
  - 6.1 Elmélet
    - 6.1.1 Módszerek és munkaformák a szövegfeldolgozó órákon
    - 6.1.2 Kooperatív tanulásszervezés
      - 6.1.2.1 Kooperatív tanulás. Alapelvek. A tanári, tanítói attitűd
      - 6.1.2.2 A csoportok megszervezése. Szerepek a csoportban
      - 6.1.2.3 Az ülésrend
      - 6.1.2.4 A csendjel
    - 6.1.3 Kooperatív módszerek, technikák, feladatleírások
    - 6.1.4 A projekt módszer
  - 6.2 Gyakorlat
    - 6.2.1 Jut eszembe…
    - 6.2.2 Feleletválasztás
    - 6.2.3 Képtárlátogatás
    - 6.2.4 Videó és tervezet összehasonlítása
  - 6.3 Internetes böngésző
  - 6.4 Az önellenőrzés feladatai
- 7. fejezet: A drámapedagógia, drámajátékok alkalmazása a szövegfeldolgozásban
  - 7.1 Elmélet
    - 7.1.1 A dráma, a drámajátékok
    - 7.1.2 A drámajátékok alkalmazásának hatásai
    - 7.1.3 A drámajátékok alkalmazása a szövegfeldolgozásban
  - 7.2 Gyakorlat
    - 7.2.1 Nonverbális kommunikáció
    - 7.2.2 Dramatikus játékok felismerése
    - 7.2.3 Vázlat-videó egyeztetése
  - 7.3 Internetes böngésző
  - 7.4 Az önellenőrzés feladatai
- 8. fejezet: Élményt kínáló szövegek feldolgozása 1.
  - 8.1 Elmélet
    - 8.1.1 Epika, líra, dráma
    - 8.1.2 Epikai műfajok az alsó tagozatosok irodalmi nevelésében
      - 8.1.2.1 Mesék
      - 8.1.2.2 Mondák, legendák
      - 8.1.2.3 Az elbeszélések
      - 8.1.2.4 Apró szövegek
      - 8.1.2.5 A gyermekregények feldolgozása
  - 8.2 Gyakorlat
    - 8.2.1 Tervezet kiegészítése
    - 8.2.2 Fejléc elkészítése tervezethez vázlat alapján
  - 8.3 Internetes böngésző
  - 8.4 Az önellenőrzés feladatai
- 9. fejezet: Élményt kínáló szövegek feldolgozása 2.
  - 9.1 Elmélet
    - 9.1.1 Versek feldolgozása
    - 9.1.2 A népdalok és a mondókák
    - 9.1.3 A balladák
    - 9.1.4 Történelmi olvasmányok
  - 9.2 Gyakorlat
    - 9.2.1 Tandori Dezső: Tartalma: Medve
    - 9.2.2 Versfeldolgozás a gyakorlatban
    - 9.2.3 Történelmi olvasmány feldolgozása a gyakorlatban
  - 9.3 Internetes böngésző
  - 9.4 Az önellenőrzés feladatai
- 10. fejezet: Tudáskínáló és informáló típusú szövegek feldolgozása
  - 10.1 Elmélet
    - 10.1.1 A tudáskínáló (magyarázó, kifejtő) típusú szövegek feldolgozása
    - 10.1.2 Informáló (dokumentum, adatközlő, tájékoztató) típusú szövegek feldolgozása
  - 10.2 Gyakorlat
    - 10.2.1 Videó felvétel alapján fejléc készítése óratervezethez
    - 10.2.2 Tervezet-részletté alakítás
  - 10.3 Internetes böngésző
  - 10.4 Az önellenőrzés feladatai
- 11. fejezet: Mikrotanítások 1.
- 12. fejezet: Mikrotanítások 2.
- 13. fejezet: Ellenőrző feladatsor
  - 13.1 Igaz – Hamis
  - 13.2 Szókitöltős teszt
  - 13.3 Feleletválasztós teszt
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 2.1.6 A szövegtípusok általános jellemzői

1. Élménykínáló (elbeszélő, narratív) szövegek, pl. mese, elbeszélés, vers, útleírás, tudósítás, stb.

Az ilyen típusú szövegek olvasásának közvetlen funkciója és motivációja az élményszerzés, közvetett funkciója az indirekt, spontán tanulás. Az élményszerzés csak úgy valósul meg, ha kapcsolódik az olvasó valamilyen korábbi élményéhez, tapasztalatához, és ha a szöveg tartalma megfelel az olvasó fogalomkészletének, illetve olvasási készsége fejlettségének. Az irodalmi olvasmányok egyaránt segítik a szociális kompetencia, a szociális tanulás, a kognitív kompetencia és az olvasásképesség fejlődését.

Jellemzőjük a történetmondás, illetve az olvasóra gyakorolt érzelmi hatás, a szerző személyes hangvétele. Alkalmas arra, hogy emberi kapcsolatokat, cselekedeteket, érzelmi viszonyulásokat fogalmazzon meg és az olvasó oldaláról válaszadásra késztessen. Az élménykínáló szövegek köznyelvi fogalomrendszert használnak.

2. Tudáskínáló (magyarázó, kifejtő) szövegek

Az ilyen típusú szövegek olvasásának motivációja a kíváncsiság, az érdeklődés vagy a szándékos tanulás. A tudáskínáló szövegek olyan tudást tartalmaznak, melyek lehet, hogy csak később lesznek felhasználhatóak, de hozzájárulnak az értelem fejlődéséhez. Általában különféle témakörökben (természet- és társadalomtudományok, környezetvédelem, stb.) ismeretközlő, ismeretterjesztő céllal íródnak. Ha olvasókönyvi szövegekként jelennek meg, akkor tárgyuk, témájuk tekintetében bármit felölelhetnek, ami az adott korosztály életkori sajátosságainak megfelelnek.

Jellemzőjük a tények, ismeretek tárgyszerű közlése, a tényekből leszűrhető összefüggések, következtetések magyarázata, bizonyítása. Az olvasó számára olyan új tudást is tartalmazhatnak, melynek megértéséhez nem mindig elegendő a köznyelvi fogalomkészlet. Ezért sokszor szükséges, hogy az olvasó külső segítség igénybevételével (a kontextus, lexikonok, szótárak, internet, másik személy) értelmezze a fogalmak egy részét.

3. Informáló (adatközlő, tájékoztató) szövegek, pl. használati útmutató, moziműsor, menetrend, órarend, szórólap, játékszabály, stb.

Az ilyen típusú szövegek olvasásának fő motivációja az érdeklődés, illetve valamilyen probléma vagy helyzet sikeres megoldásához szükséges információk megszerzése. Tartalmuk megértéséhez megfelelő köznyelvi fogalomkészlet és olvasási készség szükséges, de ezek gyarapodása, fejlődése is bekövetkezik a szövegértelmezés folyamán.

Jellemzőjük, hogy olyan – gyakran grafikusan is megjelenített – adatokat, információkat közölnek, melyek segítenek, tájékoztatnak bennünket a hétköznapi élet bizonyos helyzeteiben. Funkciójukat tekintve használati utasítások, melyekkel a gyermekek is nap, mint nap találkoznak. Gondoljunk csak az iskolai órarendre, az utcán osztogatott szórólapokra, buszmegállókban kifüggesztett menetrendekre, vagy a bevásárló központok postaládákba dobott szóróanyagaira! Ezeknek az értelmezése, a bennük szereplő információk megértése sokszor a felnőttek számára sem könnyű, de a mindennapi életben megkerülhetetlenek. Az ilyen típusú szövegek feldolgozása is alkalmas a gondolkodási képességek fejlesztésére.

Az alsó tagozatos olvasókönyvek – a kompetenciamérésekhez hasonlóan – a fenti szövegtípusokhoz tartozó szövegeket tartalmaznak és ajánlanak feldolgozásra. Természetesen – a tanulók olvasóvá nevelése, személyiségfejlesztése, érzelmi és értelmi nevelése okán nagyon helyesen – az élményt kínáló illetve a magyarázó szövegek túlsúlya figyelhető meg. Ugyanakkor a mindennapi életben való eligazodás, az információk megértésének és feldolgozásának képessége jól fejleszthető és kívánatos a dokumentum típusú szövegekkel, ezért ezek is helyet kapnak az olvasókönyvekben.

« Előző | Következő »