A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.

- A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.
- 1. fejezet: Bevezetés „ A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.” című kurzushoz
  - Köszönet
- 2. fejezet: Iránytű a látásfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 2.1. A látássérült gyermek
  - 2.2. Hogyan mutassuk be a látássérülést kisgyermekeknek?
    - 2.2.1. Az érzékenyítés didaktikai lépései
    - 2.2.2. A látássérülésről gyermekeknek
    - 2.2.3. Helyes kommunikáció látássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 3. Saját élményű gyakorlatok a látássérülés megismeréséhez
  - 3.1. Az érzékenyítés feladata
  - 3.2. Gyakorlatok
    - 3.2.1. Gyakorlat: Étel, ital elfogyasztása bekötött szemmel (bármely korosztály számára)
    - 3.2.2. Gyakorlat: Nehezített olvasás (olvasni tudó gyermekek számára)
    - 3.2.3. Gyakorlat: Mogyorókrémes/lekváros szendvics készítése és elfogyasztása (bármely korosztály számára)
    - 3.2.4. Gyakorlat: Tapintható képek, játékok készítése (bármely korosztály számára)
    - 3.2.5. Gyakorlat: Braille- ábécé (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.6. Gyakorlat: Keresd a világítótornyot! Az ép hallás jelentősége látássérülés esetén (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.7. Gyakorlat: Homályos látás (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.8. Gyakorlat: Játék csörgőlabdával
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 4. fejezet: Iránytű a hallásfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 4.1. A hallássérült gyermek
  - 4.2. Hogyan mutassuk be a hallássérülést kisgyermekeknek?
    - 4.2.1. Az érzékenyítés didaktikai lépései
    - 4.2.2. A hallássérülésről gyermekeknek
    - 4.2.3. Helyes kommunikáció hallássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 5. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a hallássérülés megismeréséhez
  - 5.1. Az érzékenyítés feladata
  - 5.2. Gyakorlatok
    - 5.2.1. Gyakorlat: Enyhe nagyothallás (bármely korosztály számára)
    - 5.2.2. Gyakorlat: Hallássérülés, a zajforrások kiszűrése (kisiskolás korosztály számára)
    - 5.2.3. Gyakorlat: Kommunikáció beszéd nélkül (bármely korosztály számára)
    - 5.2.4. Gyakorlat: Szájról olvasás (iskolás korosztály számára)
    - 5.2.5. Gyakorlat: Szájról olvasás óvodásoknak (óvodás, kisiskolás korosztály számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. fejezet: Iránytű a mozgásszervi fogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 6.1. A mozgásszervi fogyatékos (mozgáskorlátozott) gyermek
  - 6.2. Hogyan mutassuk be a mozgásszervi fogyatékosságot kisgyermekeknek?
  - 6.3. A mozgásszervi fogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktika lépései
  - 6.4. Helyes kommunikáció mozgássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a mozgásszervi fogyatékosság megismeréséhez
  - 7.1. Gyakorlatok
    - 7.1.1. Gyakorlat: manipulációs és kreatív tevékenységek egy kézzel vagy láb használatával
    - 7.1.2. Gyakorlat: kenyérkenés, csomagolt édesség kibontása egy kézzel
    - 7.1.3. Gyakorlat: öltözködés egy kézzel
    - 7.1.4. Gyakorlat: sportjátékok
    - 7.1.5. Gyakorlat: közlekedés segédeszközzel
    - 7.1.6. Gyakorlat: kommunikáció beszéd nélkül
    - 7.1.7. Gyakorlat: „mozdulatlanul”
    - 7.1.8. Gyakorlat: szituációs játék
    - 7.1.9. Gyakorlat: mozgáskorlátozott felnőttel való találkozás, beszélgetés
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. fejezet: Iránytű az autizmus elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 8.1. Az autizmus spektrum zavarral küzdő gyermek
  - 8.2. Hogyan ismertessük meg az autizmust kisgyermekekkel?
  - 8.3. Az érzékenyítés didaktikai lépései
  - 8.4. Az autizmusról gyermekeknek
  - 8.5. Hogyan legyek egy autista kisgyermek barátja?
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 9. fejezet: Saját élményű gyakorlatok az autizmus megismeréséhez
  - 9.1. Az érzékenyítés feladata
  - 9.2. Gyakorlatok
    - 9.2.1. Gyakorlat: Hiperszenzitivitás- figyelemmegosztás I. (bármely korosztály számára)
    - 9.2.2. Gyakorlat: Hiperszenzitivitás II. (kisiskolás korosztály számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 10. fejezet: Iránytű az értelmi fogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 10.1. Az értelmi fogyatékos gyermek
  - 10.2. Hogyan ismertessük meg az értelmi fogyatékosságot kisgyermekekkel?
  - 10.3. Az értelmi fogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktikai lépései
  - 10.4. Helyes kommunikáció értelmi fogyatékos személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 11. fejezet: Saját élményű gyakorlatok az értelmi fogyatékosság megismeréséhez
  - 11.1. Gyakorlatok
    - 11.1.1. Gyakorlat: Én, Te, Ő – Nem vagyunk egyformák (óvoda, iskola 1-2.osztály)
    - 11.1.2. Gyakorlat: Ki az okosabb? Frusztrációs helyzet megélése (3-4. osztályos gyermekeknek)
    - 11.1.3. Gyakorlat: Kommunikációs akadálymentesítés
    - 11.1.4. Gyakorlat: Kommunikáció piktogramokkal
    - 11.1.5. Gyakorlat: Muzsikálás színes kotta segítségével
    - 11.1.6. Gyakorlat: Könnyen érthető konyha - receptkészítés
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 12. fejezet: Iránytű a beszédfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 12.1. A beszédfogyatékos gyermek
  - 12.2. Hogyan mutassuk be a beszédfogyatékosságot kisgyermekeknek?
  - 12.3. A beszédfogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktika lépései
  - 12.4. Helyes kommunikáció beszédfogyatékos személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 13. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a beszédfogyatékosság megismeréséhez
  - 13.1. Gyakorlatok
    - 13.1.1. Gyakorlat: „Suttogó szólánc” A túl halk beszéd megértése.
    - 13.1.2. Gyakorlat: „Hang nélkül.” A beszédképtelenség élményének megtapasztalása.
    - 13.1.3. Gyakorlat: „Kimondani a kimondhatatlant.”
    - 13.1.4. Gyakorlat: „Máshogy mondom, furcsa módon” érzékenyítés a dadogó személyek iránt (3-4.osztályos iskolások számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 14. fejezet: A kurzus zárása és értékelése, gyakorlati vizsgafeladatok
  - 14.1. A kurzusteljesítés értékelése
  - 14.2. Választható gyakorlati feladatok

« Előző | Következő »

# 8.1. Az autizmus spektrum zavarral küzdő gyermek

Az autizmus spektrum zavarok meghatározó jellegzetessége a társas viselkedést, a kölcsönösséget igénylő kommunikációt és a rugalmas viselkedésszervezést megalapozó kognitív készségek minőségi károsodása, amely jellegzetes viselkedési tünetekben nyilvánul meg. Az állapot hátterében az idegrendszer fejlődési zavara áll. Az autizmus spektrum zavarral küzdő gyermekre jellemző a kölcsönösséget igénylő társas helyzetek megértésének és azokban való részvételének zavara, a beszéd szintjéhez képest károsodott kölcsönös kommunikáció, a rugalmatlan, sztereotip viselkedés, a viselkedésszervezés és kivitelezés zavara és az egyenetlen képességprofil. Autizmus spektrum zavar minden értelmi szinten előfordul, ami azt jelenti, hogy jelen lehet átlagos (vagy átlag feletti) intelligencia mellett épp úgy, mint értelmi sérüléssel együtt járva. A fejlődési zavar átlagos, vagy átlag feletti intelligencia esetében is jelentősen befolyásolja, áthatja a gyermeki fejlődést, megváltoztatja a megismerés folyamatát és a társas viselkedés fejlődését, ezért sérülés- specifikus fejlesztésre minden érintett gyermeknek joga és szüksége van. Autizmusban a beszédfejlődés gyakran megkésik, súlyos esetekben nem alakul ki beszélt nyelv. A központi probléma azonban nem a nyelv hiánya, vagy megkésett fejlődése, hanem a funkcionális, kölcsönös kommunikáció sérülése. Az alapvető problémák közé tartozhat a nyelvhasználat színvonalától függetlenül, hogy hiányozhat a kommunikáció és a beszéd hasznának, hatalmának megértése, vagyis hiányozhat annak megértése, hogy mások érzéseit, gondolatait, tetteit kommunikáció útján befolyásolni lehet (32/2012.EMMI rendelet).

« Előző | Következő »