Játékpedagógia

- JÁTÉKPEDAGÓGIA
- A projekt
- Bevezetés
- 1. fejezet: Gondolatok az óvodai neveléshez
- 2. fejezet: Történeti bevezetés
  - 2.1. A gyermeki játékra vonatkozó ókori nézetek
  - 2.2. Középkori gyermekfelfogások és a játék
  - 2.3. Comenius és Fröbel a játékról
  - 2.4. Elméletek a játékról
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 3. fejezet: A játékpedagógia elméleti kérdései
  - 3.1. A játék helye az óvodai nevelés rendszerében
  - 3.2. A játék fogalma és jellemzői
  - 3.3. Az állatok játéka
  - 3.4. A játék szerepe a személyiségfejlődésben
  - 3.5. Winnicott a játékról
  - 3.6. Piaget játékelmélete
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 4. fejezet: Játékfajták
  - 4.1. Játékfajták, játéktípusok
  - 4.2. Játékok régen, - amivel nagyszüleink játszottak (Olvasmány)
  - 4.3. Gyakorló vagy funkciójáték
  - 4.4. Szerepjáték
  - 4.5. Dramatikus játék - drámajáték
  - 4.6. Konstruáló játék
  - 4.7. Szabályjáték
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 5. fejezet: Az óvodai játék szervezésének feltételei, optimális körülményei
  - 5.1. A derűs légkör megteremtése
  - 5.2. A csoportszoba
  - 5.3. A szabadtéri játékok
  - 5.4. A játékeszközök
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 6. fejezet: Az óvodapedagógus szerepe a játéktevékenységben
  - 6.1. Az óvodapedagógus és a játéktevékenység irányítása
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 7. fejezet: A gyermek megismerése a tevékenység során
  - 7.1. A gyermek megfigyelése játék közben
  - 7.2. Játék és tanulás
  - 7.3. Játék és munka
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 8. fejezet: Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.1. Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.2. Hallgatói munkák a Felkészülés a játékfoglalkozásra témához
- Záró gondolatok
- Összefoglaló feladatok és megoldások
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 3.1. A játék helye az óvodai nevelés rendszerében

Az óvodai nevelés célja a gyermek harmonikus fejlődésének elősegítése az életkori és egyéni sajátosságok, szükségletek, képességek, motiváltság, eltérő fejlődési ütem figyelembevételével.

A cél magából a gyermekből következik, folyamatosan mérlegelnünk szükséges a szükségleteket és lehetőségeket, és biztosítanunk kell a gyermek optimális fejlődését.

Munkánkat mindvégig jellemezzék a következő elvek:

gyermekközpontúság,
tevékenységközpontúság,
értékközpontúság.

Az értékekkel kapcsolatban Weszely Ödön (1923) (http://mek.oszk.hu/01900/01934/html/weszel19.htm) a következőképpen fogalmazott: „Pedagógiai érték mindaz, ami hozzájárul a fejlődő gyermeki lélek gyarapodásához, helyes irányba tereléséhez, képességeinek fejlesztéséhez.”

A gyermekek számára legfontosabb értékek a következők:

érzelmi biztonság, a felnőtt szeretete,
testközelség,
kommunikációs alkalmak,
minta,
derűs, nyugodt légkör,
gyermeki szabadság, önállóság,
a szabad játék lehetősége.

(Hogy egy gyermek mennyire érzi jól magát, érzelmei, azok hullámzás arcáról jól leolvashatók, mint ahogyan ez a mellékelt képsorozaton is követhető.)

## Érzelmek

- Szégyenlős vagyok
- Ne mérgesítsetek
- Miért én
- Megijedtem
- Elszomorodtam
- De jó
- Büszke vagyok
- Aranyos vagyok

A fentiekből következnek az óvodai nevelés alapelvei (törvényszerűségei):

játékosság,
tevékenykedtetés
élményszerűség
differenciál fejlesztés
komplexitás
gyermeki szabadság biztosítása
spontaneitás és irányítottság
zökkenőmentes átmenetek.

Játszol velem?
(forrás: Sztanáné)

Az óvodai nevelés eszközei:

az alaptevékenységek, a játék – munka – tanulás.

Az óvodai nevelés cél-, feladat- és tevékenységrendszerét a következő táblázat foglalja össze:

Az óvodai nevelés cél-, feladat- és tevékenységrendszere
Cél | Feladat | Funkció | Tevékenység
Az óvodáskorúak sokoldalú, harmonikus, optimális fejlődésének elősegítése. | A gyermekek testi, lelki szükségleteinek kielégítése, egészséges életmód, érzelmi nevelés és szocializáció, értelmi fejlesztés. | Óvó-védő Szociális, Nevelő-személyiségfejlesztő | Klasszikus felosztásban: Játék, munka, tanulás. Az OAP felosztásában: játék, mese, vers, ének, zene, énekes játékok, rajzolás, mintázás, kézimunka, mozgás, külső világ megismerése munka jellegű tevékenységek, tanulás.

A nevelést különböző tényezők befolyásolják, pl. a gyermek személyiségjellemzői, a családi és óvodai feltételek, a társadalmi környezet.

A cél- és feladatok rendszere valamint a különböző nevelési tényezőket mérlegelve dönt az óvodapedagógus az aktuális nevelési módszerekről és eszközökről, melyek rendszere a következő:

Az óvodai nevelés módszerei és eszközei:

követelés | → | biztatás, jutalmazás, példa, tiltás, büntetés,
meggyőzés | → | értékelés, beszélgetés, etikai beszélgetés,
gyakorlás | → | cselekedtetés,
ellenőrzés | → | folyamatos figyelemmel kísérés,
értékelés | → | szóbeli visszajelzés, megbeszélés.

« Előző | Következő »