A szövegfeldolgozás elmélete és gyakorlata alsó tagozaton

- A szövegfeldolgozás elmélete és gyakorlata alsó tagozaton
- Előszó
- A kurzus/tananyag célja, célcsoportja
- 1. fejezet: A szövegfeldolgozás célja, feladatkörei
  - 1.1 Elmélet
  - 1.2 Gyakorlat
  - 1.3 Internetes böngésző
  - 1.4 Az önellenőrzés feladatai
- 2. fejezet: Kompetencia. Anyanyelvi kompetencia, anyanyelvi kommunikáció, szövegfeldolgozás a tantervekben. Ismeretek a szövegről.
  - 2.1 Elmélet
    - 2.1.1 Tudás és kompetencia
    - 2.1.2 Kulcskompetenciák, anyanyelvi kompetencia, anyanyelvi kommunikáció
    - 2.1.3 A szövegfeldolgozás és az anyanyelvi kompetencia kapcsolata a Nat és a Kerettanterv tükrében
    - 2.1.4 A szöveg fogalma
    - 2.1.5 A szövegtípus. A szöveg típusai
    - 2.1.6 A szövegtípusok általános jellemzői
  - 2.2 Gyakorlat
    - 2.2.1 Szövegfelismerés 1.
    - 2.2.2 Szövegfelismerés 2.
    - 2.2.3 Szövegfelismerés 3.
    - 2.2.4 Szövegfelismerés 4.
  - 2.3 Internetes böngésző
  - 2.4 Az önellenőrzés feladatai
- 3. fejezet: A szövegértés sikerét befolyásoló tényezők. Az olvasástechnika fejlesztése.
  - 3.1 Elmélet
    - 3.1.1 A szövegértés sikerét befolyásoló tényezők
    - 3.1.2 Olvasástechnika és szövegértelmező készség: az olvasásképesség szerveződése
    - 3.1.3 Az olvasástechnika fejlesztésének szempontjai
    - 3.1.4 Az olvasástechnika fejlesztésének területei
    - 3.1.5 Akusztikai oldal
      - 3.1.5.1 Hangos olvasás
        - 3.1.5.1.1 Egyéni olvasás
        - 3.1.5.1.2 Társas olvasás (páros vagy kórusban történő olvasás)
      - 3.1.5.2 Néma olvasás
      - 3.1.5.3 A hangos és a néma olvasás kombinált fejlesztése
    - 3.1.6 Nyelvi egységek. A tanítói bemutató olvasás
      - 3.1.6.1 Nyelvi egységek
      - 3.1.6.2 A tanítói bemutató olvasás
    - 3.1.7 Olvasástechnikai hibák és javításuk
  - 3.2 Gyakorlat
    - 3.2.1 Hibajavítás koppintásra
    - 3.2.2 Lánc- vagy stafétaolvasás irányítása
    - 3.2.3 Társas olvasás irányítása – szópiramis
    - 3.2.4 Szerepek szerinti olvasás lebonyolítása
    - 3.2.5 Tanítói bemutató olvasás a gyakorlatban
    - 3.2.6 Az olvasásgyakorlás változatainak felismerése
  - 3.3 Internetes böngésző
  - 3.4 Az önellenőrzés feladatai
- 4. fejezet: Szövegértés és szövegfeldolgozás 1.
  - 4.1 Elmélet
    - 4.1.1 A szövegértő olvasás készségrendszere, a megértés modellje
    - 4.1.2 A szövegegységek megértésének tanítása
      - 4.1.2.1 A szavak (szókapcsolatok) megértése
      - 4.1.2.2 A mondatok megértése
      - 4.1.2.3 A bekezdések megértése
      - 4.1.2.4 Az egész szöveg megértése
    - 4.1.3 A szövegértés fokozatainak tanítása
      - 4.1.3.1 Az értő (szó szerinti) olvasás
      - 4.1.3.2 Az interpretáló (értelmező) olvasás tanítása
      - 4.1.3.3 A kritikai (bíráló) olvasás tanítása
      - 4.1.3.4 A kreatív (alkotó) olvasás tanítása
    - 4.1.4 A kérdezés tanítása
      - 4.1.4.1 A tanítás kérdéseinek előkészítése
      - 4.1.4.2 A tanulók válaszainak irányítása
      - 4.1.4.3 A tanulók kérdései
  - 4.2 Gyakorlat
    - 4.2.1 Szókincsbővítés 1.
    - 4.2.2 Szókincsbővítés 2.
    - 4.2.3 Szókincsbővítés 3.
    - 4.2.4 Szókincsbővítés 4.
    - 4.2.5 Az olvasás fokozatai
  - 4.3 Internetes böngésző
  - 4.4 Az önellenőrzés feladatai
- 5. fejezet: Szövegértés és szövegfeldolgozás 2.
  - 5.1 Elmélet
    - 5.1.1 Műközpontú és olvasóközpontú szövegelemzés – szövegfeldolgozás
      - 5.1.1.1 Műközpontú elemzés
      - 5.1.1.2 Olvasóközpontú elemzés
    - 5.1.2 A szövegfeldolgozás menete
      - 5.1.2.1 A részenkénti szövegfeldolgozás
      - 5.1.2.2 Globális szövegfeldolgozás
      - 5.1.2.3 Az RJR-modell
      - 5.1.2.4 A folyamatolvasás
  - 5.2 Gyakorlat
    - 5.2.1 Gyakorlatok 1-4. osztályosok számára - tanítójelölteknek
    - 5.2.2 Hogyan tanítható a kritikai gondolkodás?
    - 5.2.3 Jóslás alkalmazása
  - 5.3 Internetes böngésző
  - 5.4 Az önellenőrzés feladatai
- 6. fejezet: Módszerek és munkaformák a szövegfeldolgozó órákon. Kooperatív tanulásszervezés. Kooperatív technikák a szövegfeldolgozás gyakorlatában
  - 6.1 Elmélet
    - 6.1.1 Módszerek és munkaformák a szövegfeldolgozó órákon
    - 6.1.2 Kooperatív tanulásszervezés
      - 6.1.2.1 Kooperatív tanulás. Alapelvek. A tanári, tanítói attitűd
      - 6.1.2.2 A csoportok megszervezése. Szerepek a csoportban
      - 6.1.2.3 Az ülésrend
      - 6.1.2.4 A csendjel
    - 6.1.3 Kooperatív módszerek, technikák, feladatleírások
    - 6.1.4 A projekt módszer
  - 6.2 Gyakorlat
    - 6.2.1 Jut eszembe…
    - 6.2.2 Feleletválasztás
    - 6.2.3 Képtárlátogatás
    - 6.2.4 Videó és tervezet összehasonlítása
  - 6.3 Internetes böngésző
  - 6.4 Az önellenőrzés feladatai
- 7. fejezet: A drámapedagógia, drámajátékok alkalmazása a szövegfeldolgozásban
  - 7.1 Elmélet
    - 7.1.1 A dráma, a drámajátékok
    - 7.1.2 A drámajátékok alkalmazásának hatásai
    - 7.1.3 A drámajátékok alkalmazása a szövegfeldolgozásban
  - 7.2 Gyakorlat
    - 7.2.1 Nonverbális kommunikáció
    - 7.2.2 Dramatikus játékok felismerése
    - 7.2.3 Vázlat-videó egyeztetése
  - 7.3 Internetes böngésző
  - 7.4 Az önellenőrzés feladatai
- 8. fejezet: Élményt kínáló szövegek feldolgozása 1.
  - 8.1 Elmélet
    - 8.1.1 Epika, líra, dráma
    - 8.1.2 Epikai műfajok az alsó tagozatosok irodalmi nevelésében
      - 8.1.2.1 Mesék
      - 8.1.2.2 Mondák, legendák
      - 8.1.2.3 Az elbeszélések
      - 8.1.2.4 Apró szövegek
      - 8.1.2.5 A gyermekregények feldolgozása
  - 8.2 Gyakorlat
    - 8.2.1 Tervezet kiegészítése
    - 8.2.2 Fejléc elkészítése tervezethez vázlat alapján
  - 8.3 Internetes böngésző
  - 8.4 Az önellenőrzés feladatai
- 9. fejezet: Élményt kínáló szövegek feldolgozása 2.
  - 9.1 Elmélet
    - 9.1.1 Versek feldolgozása
    - 9.1.2 A népdalok és a mondókák
    - 9.1.3 A balladák
    - 9.1.4 Történelmi olvasmányok
  - 9.2 Gyakorlat
    - 9.2.1 Tandori Dezső: Tartalma: Medve
    - 9.2.2 Versfeldolgozás a gyakorlatban
    - 9.2.3 Történelmi olvasmány feldolgozása a gyakorlatban
  - 9.3 Internetes böngésző
  - 9.4 Az önellenőrzés feladatai
- 10. fejezet: Tudáskínáló és informáló típusú szövegek feldolgozása
  - 10.1 Elmélet
    - 10.1.1 A tudáskínáló (magyarázó, kifejtő) típusú szövegek feldolgozása
    - 10.1.2 Informáló (dokumentum, adatközlő, tájékoztató) típusú szövegek feldolgozása
  - 10.2 Gyakorlat
    - 10.2.1 Videó felvétel alapján fejléc készítése óratervezethez
    - 10.2.2 Tervezet-részletté alakítás
  - 10.3 Internetes böngésző
  - 10.4 Az önellenőrzés feladatai
- 11. fejezet: Mikrotanítások 1.
- 12. fejezet: Mikrotanítások 2.
- 13. fejezet: Ellenőrző feladatsor
  - 13.1 Igaz – Hamis
  - 13.2 Szókitöltős teszt
  - 13.3 Feleletválasztós teszt
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 9.2.1 Tandori Dezső: Tartalma: Medve

## Feladat

Az alábbi óravázlat RÁHANGOLÁS részét alakítsa át óratervezet-részletté!

Óravázlat 3. osztály

Tananyag: Tandori Dezső: Tartalma: Medve. (Melléklet 1. Ki van a dióhéjban? 2. olvasókönyv. Szövegértés-3. évfolyam. Budapest: Sulinova Educatio Társadalmi Szolgáltató Közhasznú Társaság 2006.)

Óra eleji szervezés:

Felelősök választása csoportonként: íródeák, szóvivő, feladatfelelős, csendfelelős

RÁHANGOLÁS

1. Asszociációs gyakorlat: Jut eszembe… A tanító kezdi ezzel a mondattal: Jut eszembe az ajándék. Labdát dob az egyik gyereknek, aki így folytatja: Jut eszembe az ajándékról…hozzáteszi azt a szót, ami eszébe jutott, pl. a szeretet. Továbbdobja a labdát a következő gyereknek, aki így folytatja: Jut eszembe a szeretetről…és így tovább addig, amíg mindenkire sor nem kerül.
2. Élmények felidézése arról, hogy mit éreztek, amikor váratlanul kaptak vagy meglepetésként adtak valakinek (saját készítésű) ajándékot. (Páros beszélgetés)
3. Szituációs játék (Dramatizálás, színjáték): Előzetesen beleteszünk egy kétarasznyi méretű dobozba (karton cipődoboz kiválóan megfelel) egy bármilyen játék mackót, a dobozt becsomagoljuk barna csomagolópapírba. Kivetítjük (vagy nagyméretű szókártyán tesszük a táblára): A POSTÁS CSÖNGETETT. HOZOTT EGY KÉTARASZNYI CSOMAGOT. Megbeszéljük vagy instrukciókat adunk arra vonatkozóan, hogyan köszönnek, mit mondhatnak egymásnak, mit tesznek ilyenkor a szereplők. Megkérünk két gyermeket, hogy – mint postás és a csomag átvevője – párbeszéddel játsszák el a szituációt. Szókincsbővítés, tapasztalatszerzés: kétarasznyi.
4. Kerekasztal módszerrel (a lap csak egyszer menjen körbe) minden gyermek írjon a lapra egy dolgot, ha ő kapná, mit szeretne, mi legyen csomag tartalma. (Fontos a tartalma megfogalmazás, sőt, az ellenőrzéskor is így hangozzék el, így a vers címében a tartalma szó értelmezését külön magyarázat nélkül készítjük elő.) Minden megoldás elfogadható, ami méretét tekintve beleférne a dobozba.
5. Kibontjuk a csomagot. Megállapítjuk, írt-e esetleg a mackót, medvét, játék mackót valaki az előző feladatnál? (Ha ezt nem is, az szinte biztos, hogy valaki írt valamilyen játékot.)
6. Célkitűzés: Ma Tandori Dezső versével ismerkedünk meg, a címe: Tartalma: Medve.

JELENTÉSTEREMTÉS

1. Jóslás cím alapján: Miről szólhat a vers? Néhány előfeltételezés meghallgatása.
2. Ismerkedés a szöveggel tanítói bemutató olvasással. (Melléklet 1.)
3. Spontán reakciók meghallgatása
4. Visszacsatolás az óra elején a kivetített, táblára tett két mondatra: Miért tettük fel?
5. Utólagos címvizsgálat – beszélgetés: Miért kaphatta a vers ezt a címet?
6. Önálló szövegértési kompetencia ellenőrzése Igen, Nem, Nem ad rá választ a szöveg feladattal. Minden gyerek megkapja az ismert táblázatot. (Melléklet 2.)

Megoldás:

MEGÁLLAPÍTÁSOK | IGEN | NEM | NEM AD RÁ VÁLASZT A SZÖVEG
1. A csomag tartalma egy játékmedve volt. | X |  |
2. A dobozt tarka papírba csomagolták. |  | X |
3. A csomag karácsonyra érkezett. |  |  | X
4. A medvét egy áruházból küldték. |  | X |
5. A medve nagyon szép lett. | X |  |
6. A történetet a költő a barátainak meséli el. |  |  | X

(Ellenőrzés frontálisan, projektorral kivetítve.)

7. A vers tartalmának kibontása, tájékozódás a szövegben. A gyerekektől azt kérjük, hogy ahol csak lehet, a szöveg segítségével válaszoljanak. – frontális osztálymunka

Kérdések és várható válaszok:

− Mikor érkezett a medve? – „tél idején.”

− Mit jelent az a szó, hogy vacog? Mutassuk is be! – szókincsbővítés, mimika

− Honnan tudjuk, hogy meglepetés volt a medve érkezése? – „váratlan jött”.

− Hol készült a medve? – „otthon varrták!”

− Milyen anyagból volt a lába és a két karja? – „Posztóból volt a lába, Két karja tarka selyemből –„

− Milyen anyag a posztó? És a selyem? (bemutathatjuk, a gyerekek megtapinthatják – szókincsbővítés, tapasztalatszerzés

− Mit gondoltok, ki készíthette? – Nem tudjuk meg. Barát, rokon…

− Mit szeretett volna készítője, milyen legyen a medve? – „Hogy szép legyen! Amilyen nincs még!” – Húzzuk alá!

− Te mit éreznél, ha te kapnál olyan különleges ajándékot, amilyet még senki sem kapott? Mutasd az arcoddal is az érzést!

− Honnan tudjuk, hogy olyan lett a medve, amilyen nincs még? Húzzátok is alá! – „Nem is láttam ilyen szép medvét!”

− A mondat kifejező, örömöt tükröző mondása csoportonként közösen, majd néhány vállalkozó gyerek által. – mimika, hangsúly, hanglejtés

8. Formai elemzés:

a/ Rímkereső: Vizsgáljátok meg az első versszakot! Húzzátok alá a rímelő szavakat a verssorok végén! Állapítsátok meg a sorvégek összekötésével, mely verssorok rímelnek egymással! – páros munka, ellenőrzés projektorral kivetítve.

b/ Rímképlet megbeszélése: a a: páros rím, a b a b: keresztrím. Ezt közösen írjuk oda.

c/ Mondatfajták: A felkiáltó mondatok szerepe

d/ Sor- és mondatszámlálás:

Számoljátok meg hány sorból és hány mondatból áll a vers! Mit vesztek észre? – páros munka, frontális ellenőrzés.

Megoldás: 26 sor, 17 mondat. A sorok száma nem egyezik meg a mondatok számával, a mondatvégek nem egyeznek meg a sorvégekkel.

REFLEKTÁLÁS

1. A vers hangos újraolvasása: Azt kérjük a vállalkozó tanulóktól, hogy az előző feladatnál megbeszéltek szerint a vers tartalmára, ne a sorok végére figyelve, értelmes olvasásra törekedjenek.
2. Plakát: Minden csoport rajzoljon közösen egy olyan mackót, amilyen nincs még! – közös rajz csoportonként csomagolópapírra – a gyerekek képtárlátogatással értékelik, majd feltesszük a rajzokat a táblára, faliújságra. – csoportmunka
3. Miért mondhatjuk, hogy olyan rajzok készültek, amilyen nincs még? – minden csoport másképp rajzolta.
4. Szerintünk igen, mert…, Szerintünk nem, mert…: Fejezzétek be a közös véleményeteknek megfelelő mondatot! – csoportmunka. (Melléklet 4.)
5. Házi feladat:

a) Gyakoroljátok a vers kifejező olvasását!

b) Keressétek meg és húzzátok alá a vers második szakaszában a rímelő szavakat és kössétek össze a megfelelő sorvégeket!

6. Az óra értékelése: a/ tanítói b/ tanulói: Az értékelő kocka segítségével mondjatok véleményt a mai óráról!

A kocka oldalán a következő mondatok várnak befejezésre:

1. A mai órán megtanultam …
2. A mai óra azért tetszett, mert…
3. A mai órán a csoportom …
4. A mai órán úgy éreztem…
5. A mai óra nem tetszett, mert…
6. Szerintem a mai óra…

Mellékletek:

1. VERS

Tandori Dezső: Tartalma: Medve

A postás csöngetett. Hozott

egy kétarasznyi csomagot.

Barna volt a papírja.

Nem volt tarkára festve.

Az volt a csomagra írva:

TARTALMA – MEDVE

A csomagban valóban

egy medve jött. A hóban

jött a postás a medvével,

tél idején. Lassan ért el

az ajtónkig. A medve ott

a csomagban nem vacogott.

Mert játékmedve volt.

Ám nem a medvebolt,

nem a mackóüzlet küldte,

nem ám! E barnásszürke

játékmedvét otthon varrták!

És jól látszott: azt akarják,

hogy szép legyen! Amilyen nincs még!

Nem is láttam ilyen szép medvét!

Posztóból volt a lába,

két karja tarka selyemből –

mind, aki eddig látta,

mesélhet erről!

Én addig rólatok mesélek

a váratlan jött medvének.

2. IGEN, NEM, NEM AD RÁ VÁLASZT A SZÖVEG

Válaszolj a szöveg alapján! Véleményednek megfelelően tegyél X-et a táblázat megfelelő helyére!

MEGÁLLAPÍTÁSOK | IGEN | NEM | NEM AD RÁ VÁLASZT A SZÖVEG
1. A csomag tartalma egy játékmedve volt. |  |  |
2. A dobozt tarka papírba csomagolták. |  |  |
3. A csomag karácsonyra érkezett. |  |  |
4. A medvét egy áruházból küldték. |  |  |
5. A költőnek tetszett az ajándék. |  |  |
6. A történetet a barátainak meséli el a költő. |  |  |

3. BELSŐ HANG

1-3. csoport:

Mit gondolhatott magában az ajándékozó, amikor készítette a medvét?

……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………

2-4. csoport:

Te mire gondolnál magadban, ha váratlanul egy csomagod érkezne?

……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………

4. SZERINTÜNK IGEN, MERT…, SZERINTÜNK NEM, MERT…

1-4.csoport:

Beszéljétek meg az alábbi megállapítást! Fejezzétek be a közös véleményeteknek megfelelő mondatot!

Csak a drága ajándék lehet értékes annak, aki az ajándékot kapja.

Szerintünk igen, mert…

Szerintünk nem, mert…

« Előző | Következő »