Gyógypedagógiai gyakorlatok kézikönyve

- Gyógypedagógiai gyakorlatok kézikönyve
- 1. Bevezetés
- 2. A gyógypedagógiai gyakorlat fogalma, a gyógypedagógus gyakorlati tevékenységei
  - 2.1. Ki a gyógypedagógus?
  - 2.2. Mit értünk pedagógus kompetencia alatt?
  - 2.3. A gyógypedagógus tevékenysége és kompetenciái
  - 2.4. A gyógypedagógusok iránti kereslet
  - 2.5. Gyakorlati kompetenciák a jogszabályi megközelítésben
  - 2.6. A gyógypedagógiai praxis folyamatos megújulása
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 3. A gyógypedagógiai gyakorlatok rendszere és időkerete. Színterek, célok és tevékenységek. Szervezési formák.
  - 3.1. A szegedi gyógypedagógus-képzés gyakorlati irányultsága
  - 3.2. Gyógypedagógiai gyakorlat tanegységek a szegedi képzésben
  - 3.3. Gyógypedagógiai gyakorlat, a tanterven átívelő folyamat
  - 3.4. Gyakorlatszervezési formák
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 4. A gyógypedagógiai gyakorlatok célja, feladatai. A gyakorlatok helyszínei, dokumentációi és a követelmények
  - 4.1. A gyógypedagógiai gyakorlatok célja a szegedi gyógypedagógus-képzésben
  - 4.2. Mikrocsoportos gyógypedagógiai gyakorlatok
    - 4.2.1. Gyógypedagógiai gyakorlat 1.
    - 4.2.2. Gyógypedagógiai gyakorlat 2. tanegység
    - 4.2.3. Gyógypedagógiai gyakorlat 3. tanegység
  - 4.3. Egyéni gyógypedagógiai gyakorlatok
    - 4.3.1. Gyógypedagógiai gyakorlat 4. tanegység
    - 4.3.2. Szakirányú összefüggő gyakorlat tanegység
    - 4.3.3. Szakterületi féléves gyakorlat
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 5. A gyógypedagógiai fejlesztés tervezése
  - 5.1. A tervezés jelentősége a gyógypedagógus gyakorlati munkájában.
  - 5.2. A kétpólusú szabályozás tartalmi szabályozás
    - 5.2.1. A központi dokumentumok
      - 5.2.1.1. A Nemzeti alaptanterv szerepe a gyógypedagógiai fejlesztés tervezésében
      - 5.2.1.2. Az Irányelvek
      - 5.2.1.3. A kerettanterv
    - 5.2.2. A helyi, intézményi szintű szabályozás dokumentumai
      - 5.2.2.1. A pedagógiai program, nevelési program és helyi tanterv
      - 5.2.2.2. A gyógypedagógus egyéni tervező munkája
      - 5.2.2.3. Egyéni fejlesztés terv
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. A gyakorlatok alfája és omegája: az intézményi és intézményközi együttműködés
  - 6.1. A gyakorlatok helyszíneinek sajátosságai
  - 6.2. Az intézményi és intézményközi együttműködés résztvevőinek feladatai, felelőssége
    - 6.2.1. A Gyógypedagógus-képző Intézet
    - 6.2.2. A partnerintézmények
    - 6.2.3. A gyakorlati oktatók
    - 6.2.4. A gyakorlatvezető (mentor) gyógypedagógus
    - 6.2.5. A gyógypedagógus-hallgató
  - 6.3. Partnerség építés a Mentor(h)áló projekt támogatásával - kapcsolattartás a gyakorlatvezető gyógypedagógusokkal
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. A szakterületi féléves gyakorlat
  - 7.1. A Szakterületi féléves gyakorlat a gyógypedagógiai gyakorlatok rendszerében
  - 7.2. A féléves terepgyakorlat célja
  - 7.3. Az összefüggő gyakorlat tartalma, időkerete
  - 7.4. Helyszínek
  - 7.5. A zárófoglalkozás
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. A portfólió
  - 8.1 A portfólió, mint gyakorlati referencia
  - 8.2 A portfóliót alkotó dokumentumok
  - 8.3 Formai követelmények
  - 8.4 A portfólió értékelése
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, források, hivatkozások
- 9. A szakmai konzultáció szerepe a hallgatók gyakorlati tevékenységének nyomon követésében
  - 9.1 A szakmai konzultáció indokoltsága
  - 9.2 A konzultációk illeszkedése a gyakorlati kurzusokhoz
    - 9.2.1 A mikrocsoportos gyakorlatokba ágyazott szakmai konzultáció
    - 9.2.2 A Szakterületi féléves gyakorlatot kísérő konzultáció
  - 9.3 Az önreflexiók tapasztalatai
- 10. Szakirodalom ajánlás a gyógypedagógiai gyakorlatok kurzusokhoz
  - 10.1 Általános szakirodalom és a gyakorlati munkát meghatározó jogszabályok
  - 10.2 A partnerintézmények helyi pedagógiai dokumentumai
  - 10.3 Szakirány-specifikus kiadványok
    - 10.3.1 Értelmileg akadályozottak pedagógiája szakirányon
    - 10.3.2 Tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon
- 11. A tananyag zárása. Teszt
  - Nyitott kérdések
  - Teszt

« Előző | Következő »

# 7.1. A Szakterületi féléves gyakorlat a gyógypedagógiai gyakorlatok rendszerében

Korábban részleteztük, hogy a KKK alapján a szakmai gyakorlat részét képezi a szakirányhoz kapcsolódó összefüggő szakmai gyakorlat is (15/2006. (IV. 3.) OM rendelet. 2. sz. melléklet. X. fejezet 4. Gyógypedagógia alapképzési szak).

E gyakorlat a szegedi mintatanterv törzsanyagában Szakterületi féléves gyakorlat elnevezéssel jelenik meg és az alapképzés utolsó szemeszterének teljes időtartamát kitölti. Magas kreditértéke is jelzi a kiemelt szerepét a gyógypedagógus-jelöltek pályaszocializációjában. A tanegységhez kapcsolódik a szakirányok tantervében megjelenő vizsgatanítás, amit a hallgatónak mindkét szakirányán teljesítenie kell. Az értelmileg akadályozottak pedagógiája szakirányon Zárófoglalkozás, a tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon Zárótanítás kurzus elnevezéssel. A kurzusok sikeres teljesítése a záróvizsgára bocsátás feltétele.

Az összefüggő féléves gyakorlat a Bologna rendszer bevezetésének hozományaként került az alapképzésbe, amely már a 2000-es évek elején, a koncepció körvonalazódása során nagy vitákat váltott ki a gyógypedagógus szakmai képviselőiből. Érvek és ellenérvek csaptak össze a gyakorlati képzés tartalmát és terepeit tekintve, különösen a gyógypedagógusok egyre szélesebb körű gyakorlati kompetenciája iránti elvárások, és a gyógypedagógiai ellátásra szoruló kliensek teljes életívre kiterjedő kísérésének szükségletei tükrében. Felmerült a szakvizsgázott gyógypedagógus mentorok hiányának problémaköre és a gyakorlatvezető gyógypedagógusok méltányos díjazásának megoldatlansága is (Meggyesné, 2011).

A 2006/2007- es tanévtől induló évfolyamok számára kötelező gyakorlatokat elsőként 2010 tavaszán teljesítették a gyógypedagógus-hallgatók. Már az első évek tapasztalatai bebizonyították a gyakorlat létjogosultságát. Az összefüggő féléves gyakorlat napjainkban a korábbi gyógypedagógiai gyakorlatokra szervesen ráépülő, tartalmait tekintve summázó, de bővebb tevékenységterületekre is lehetőséget kínáló kurzus, amely esszenciálisan fogja össze a gyógypedagógus-jelölt elméleti ismereteit és a korábban megszerzett gyakorlati tapasztalatait.

Egy végzős gyógypedagógus-hallgató önreflexiójában így összegezte élményeit a féléves terepgyakorlatról:

„… megtapasztalhattam, mi vár rám a diploma után. Képet kaptam arról, hogy én milyen gyógypedagógus leszek/vagyok. Pozitív megerősítést arról, hogy van helyem a szakmában. Rengeteget, talán a négy év alatt a legtöbbet tanultam magamról, a gyerekekről, a tudományról. Fejlődött az empátiám és a türelmem. Személyiségem megerősödött, mert mentorom minden alkalommal segített, bíztatott, átlendített a nehézségeken, sőt, volt, hogy tőlem tanult. Rádöbbentem, hogy mennyit jelent ez a hivatás, a fogyatékos kisgyermekek szeretete, hálája, azért mert minden szavunkkal, tettünkkel értük vagyunk…” (P. A. hallgatót idézi Máténé, 2011.59.o.)

Tanulásban akadályozott gyerekek meglepetése az elköszönő hallgató részére. forrás: Nyári Orsolya gyógypedagógus-hallgató portfóliója

A gyógypedagógussá válás folyamatában tehát kiemelkedő jelentőségű a féléves gyakorlati tanegység, amelyben az elméleti és a korábbi gyakorlati kurzusok során elsajátított ismeretek és képességek integrált, intenzív gyakorlati alkalmazása történik a gyógypedagógiai folyamatban. (ponttal válasszuk ketté a mondatot) Ennek révén alakulnak, fejlődnek a gyógypedagógus pályához szükséges gyakorlati kompetenciák mentori irányítással. A terepmunka fő szempontja az ismeretek és képességek szintetizálása, a széleskörű gyógypedagógiai tapasztalatszerzés úgy, hogy a gyógypedagógus jelöltek aktívan bekapcsolódnak a szakirányaiknak megfelelő partnerintézmények mindennapi életébe. A helyi lehetőségeket és feladatokat figyelembe véve egyre nagyobb önállósággal végzik a korszerű gyógypedagógiai szemléletnek megfelelő tevékenységeket az Intézet által kiadott részletes tematika és a mentor gyógypedagógus szakmai útmutatásai alapján.

A minőségi kooperáció és a kompetenciafejlődés érdekében erős híd marad a jelöltek és szegedi képzőhely között azzal, hogy az Intézetben dolgozó gyakorlati oktatók rendszeres mikrocsoportos, valamint egyéni igény szerint individuális konzultatív és szupervíziós tevékenységgel kísérik a terepen végzett hallgatói munkát. A szakmai konzultációról szóló a 9. fejezetben adunk részletes információkat.

« Előző | Következő »