Gyógypedagógiai gyakorlatok kézikönyve

- Gyógypedagógiai gyakorlatok kézikönyve
- 1. Bevezetés
- 2. A gyógypedagógiai gyakorlat fogalma, a gyógypedagógus gyakorlati tevékenységei
  - 2.1. Ki a gyógypedagógus?
  - 2.2. Mit értünk pedagógus kompetencia alatt?
  - 2.3. A gyógypedagógus tevékenysége és kompetenciái
  - 2.4. A gyógypedagógusok iránti kereslet
  - 2.5. Gyakorlati kompetenciák a jogszabályi megközelítésben
  - 2.6. A gyógypedagógiai praxis folyamatos megújulása
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 3. A gyógypedagógiai gyakorlatok rendszere és időkerete. Színterek, célok és tevékenységek. Szervezési formák.
  - 3.1. A szegedi gyógypedagógus-képzés gyakorlati irányultsága
  - 3.2. Gyógypedagógiai gyakorlat tanegységek a szegedi képzésben
  - 3.3. Gyógypedagógiai gyakorlat, a tanterven átívelő folyamat
  - 3.4. Gyakorlatszervezési formák
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 4. A gyógypedagógiai gyakorlatok célja, feladatai. A gyakorlatok helyszínei, dokumentációi és a követelmények
  - 4.1. A gyógypedagógiai gyakorlatok célja a szegedi gyógypedagógus-képzésben
  - 4.2. Mikrocsoportos gyógypedagógiai gyakorlatok
    - 4.2.1. Gyógypedagógiai gyakorlat 1.
    - 4.2.2. Gyógypedagógiai gyakorlat 2. tanegység
    - 4.2.3. Gyógypedagógiai gyakorlat 3. tanegység
  - 4.3. Egyéni gyógypedagógiai gyakorlatok
    - 4.3.1. Gyógypedagógiai gyakorlat 4. tanegység
    - 4.3.2. Szakirányú összefüggő gyakorlat tanegység
    - 4.3.3. Szakterületi féléves gyakorlat
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 5. A gyógypedagógiai fejlesztés tervezése
  - 5.1. A tervezés jelentősége a gyógypedagógus gyakorlati munkájában.
  - 5.2. A kétpólusú szabályozás tartalmi szabályozás
    - 5.2.1. A központi dokumentumok
      - 5.2.1.1. A Nemzeti alaptanterv szerepe a gyógypedagógiai fejlesztés tervezésében
      - 5.2.1.2. Az Irányelvek
      - 5.2.1.3. A kerettanterv
    - 5.2.2. A helyi, intézményi szintű szabályozás dokumentumai
      - 5.2.2.1. A pedagógiai program, nevelési program és helyi tanterv
      - 5.2.2.2. A gyógypedagógus egyéni tervező munkája
      - 5.2.2.3. Egyéni fejlesztés terv
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. A gyakorlatok alfája és omegája: az intézményi és intézményközi együttműködés
  - 6.1. A gyakorlatok helyszíneinek sajátosságai
  - 6.2. Az intézményi és intézményközi együttműködés résztvevőinek feladatai, felelőssége
    - 6.2.1. A Gyógypedagógus-képző Intézet
    - 6.2.2. A partnerintézmények
    - 6.2.3. A gyakorlati oktatók
    - 6.2.4. A gyakorlatvezető (mentor) gyógypedagógus
    - 6.2.5. A gyógypedagógus-hallgató
  - 6.3. Partnerség építés a Mentor(h)áló projekt támogatásával - kapcsolattartás a gyakorlatvezető gyógypedagógusokkal
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. A szakterületi féléves gyakorlat
  - 7.1. A Szakterületi féléves gyakorlat a gyógypedagógiai gyakorlatok rendszerében
  - 7.2. A féléves terepgyakorlat célja
  - 7.3. Az összefüggő gyakorlat tartalma, időkerete
  - 7.4. Helyszínek
  - 7.5. A zárófoglalkozás
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. A portfólió
  - 8.1 A portfólió, mint gyakorlati referencia
  - 8.2 A portfóliót alkotó dokumentumok
  - 8.3 Formai követelmények
  - 8.4 A portfólió értékelése
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, források, hivatkozások
- 9. A szakmai konzultáció szerepe a hallgatók gyakorlati tevékenységének nyomon követésében
  - 9.1 A szakmai konzultáció indokoltsága
  - 9.2 A konzultációk illeszkedése a gyakorlati kurzusokhoz
    - 9.2.1 A mikrocsoportos gyakorlatokba ágyazott szakmai konzultáció
    - 9.2.2 A Szakterületi féléves gyakorlatot kísérő konzultáció
  - 9.3 Az önreflexiók tapasztalatai
- 10. Szakirodalom ajánlás a gyógypedagógiai gyakorlatok kurzusokhoz
  - 10.1 Általános szakirodalom és a gyakorlati munkát meghatározó jogszabályok
  - 10.2 A partnerintézmények helyi pedagógiai dokumentumai
  - 10.3 Szakirány-specifikus kiadványok
    - 10.3.1 Értelmileg akadályozottak pedagógiája szakirányon
    - 10.3.2 Tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon
- 11. A tananyag zárása. Teszt
  - Nyitott kérdések
  - Teszt

« Előző | Következő »

# 4.2.2. Gyógypedagógiai gyakorlat 2. tanegység

A gyakorlat célja

A gyógypedagógus-hallgató a szakirányának megfelelő terepen ismerje meg gyógypedagógiai tervezés intézményi dokumentumait. Gyűjtsön tapasztalatot a nevelőtestületi együttműködésről, informálódjon a szülőkkel való kapcsolattartás lehetőségeiről. Legyen képes a megfelelő pedagógiai kommunikációra, ismerje meg az egyénekkel és az egész csoporttal való hatékony kapcsolatteremtés módszereit. Szükség szerint alkalmazzon alternatív kommunikációs eljárásokat. Gyakorlati oktató és gyakorlatvezető gyógypedagógus irányítása mellett és útmutatásai alapján szerezzen gyakorlatot a tanítási órák/foglalkozások tervezésében, szervezésében, levezetésében, szakszerű elemzésében. Bővítse ismereteit a tanulásban akadályozott vagy értelmileg akadályozott kliensek tanulási képességeiről, tanulási motivációiról. Legyen képes a tanulásban akadályozott vagy értelmileg akadályozott gyermekek személyiségének pedagógiai szempontú megfigyelésére és differenciált fejlesztésére. Fogadja el a másságot, erősödjön toleranciaképessége. Legyen képes a gyógypedagógiai terminológia szakszerű alkalmazására a foglalkozások szóbeli elemzésében és a gyakorlat írásbeli feladataiban.

Kompetenciák

A gyakorlaton részt vevő hallgató képessé válik az elméleti ismereteinek gyakorlati alkalmazására

- a tanulásban akadályozott vagy értelmileg akadályozott gyermekek jellemzőivel és nevelésével, oktatásával kapcsolatos ismeretek, különös tekintettel az anyanyelvi és kommunikációs valamint a mozgás jellemzők és egyéni sajátosságaik felismerésére, jellemzésére, e készségek, képességek fejlesztésének tervezésére, a tanult módszerek alkalmazására.

Rálátást szerez a fogyatékosság hátterében álló bio- pszicho- szociális faktorok közötti kölcsönhatások felismerésére és egyénre szabott kezelésére,.

Képessé válik a gyógypedagógus hivatáshoz kapcsolódó szakmai identitás fokozatos kialakítására.

Nyitott lesz az együttműködésre, valamint az építő jellegű reflexiók elfogadására és megfogalmazására saját és hallgatótársai gyakorlati tevékenységének értékelésében.

Tartalom

Gyakorlati oktató irányítása mellett a gyakorló intézmény helyi szervezeti (szakmai alapdokumentum, szervezeti és működési szabályzat, házirend) valamint pedagógiai dokumentumainak megismerése és elemzése; a tanulócsoportba járó gyermekek pedagógiai dokumentációjának áttekintése. A gyakorlatvezető gyógypedagógus bemutató foglalkozásainak megfigyelése, elemzése (a gyakorlatvezető gyógypedagógus kompetenciái és tevékenysége, a nevelőmunkát segítő szakember kompetenciái és tevékenysége, az együttműködés formái, differenciált csoportmunka, a tanulók egyéni sajátosságai). Pedagógiai jellemzés készítése ajánlott szempontsor alapján. Önálló tanítási órák/foglalkozások – értelmileg akadályozottak pedagógiája szakirányon lehetőség szerint anyanyelv és kommunikáció, mozgásfejlesztés és ábrázolás-alakítás; tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon magyar nyelv és irodalom és testnevelés órák – részletes tervezése, szervezése, vezetése, az ehhez szükséges szemléltető és fejlesztő eszközök elkészítése a gyakorlatvezető gyógypedagógus útmutatásai alapján. Önálló óráin a tanulási folyamat irányítása és értékelése, általános módszerek és sérülés-specifikus eljárások eszközök alkalmazása. Közreműködés a foglalkozásokon és foglalkozások szünetében adódó gondozási teendőkben. A foglalkozás tervezetek és a megtartott foglalkozások szóbeli elemzése, reflektálás és önértékelés. A gyakorlat folyamatos dokumentálása, pedagógiai napló vezetése.

Helyszínek

1.) értelmileg akadályozottak pedagógiája szakirányon

Értelmileg akadályozott gyermekek óvodája, általános iskolája vagy iskolai tagozata,

lehetőség szerint óvoda vagy iskola 1 - 4. csoport, fejlesztő nevelés és oktatás

Kozmutza Flóra Óvoda, Általános Iskola, Szakiskola, Kollégium, Gyermekotthon és Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény

6800 Hódmezővásárhely, Kutasi út 34-36.

http://www.kozmutzaflora.sulinet.hu/index.php

vagy:

Szeged és Térsége Bárczi Gusztáv Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény, Általános Iskola, Óvoda

6723 Szeged, Sólyom utca 4.

http://barczisztegymi.ucoz.hu

2.) tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon

Tanulásban akadályozott tanulók általános iskolája vagy iskolai tagozata, lehetőség szerint 1 - 4. osztályfokon.

Aranyossy Ágoston Óvoda, Általános Iskola

6800 Hódmezővásárhely, Szék u. 5.

http://www.aranyossy-hvasarhely.sulinet.hu/

forrás: Demeter Dalma gyógypedagógus-hallgató felvétele

vagy:

Szeged és Térsége Bárczi Gusztáv Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény, Általános Iskola, Óvoda

6723 Szeged, Sólyom utca 4.

http://barczisztegymi.ucoz.hu

Módszerek

Dokumentumelemzés, megfigyelés, konzultáció és reflexió, óraelemzés, kooperatív, csoportos, mikrocsoportos és egyéni hallgatói munka.

Követelmények

- a gyógypedagógus-jelölttől elvárt viselkedési normák betartása a gyakorlóhelyen;
- a gyakorlati napló megnyitása a kurzusnyitó lap2 nyomtatvánnyal;
- pontos megjelenés valamennyi gyakorlaton, a távolmaradást orvosi igazolással igazolni, a mulasztást pótolni kell; késés esetén a megkezdett foglalkozásba a hallgató már nem kapcsolódhat be;
- pedagógiai napló rendszeres és igényes vezetése;
- 1 mikrotanítás és 1 teljes tanítási óra/foglalkozás önálló, eredményes megtartása;
- a foglalkozástervezetek elkészítése és bemutatása email útján az önálló tanítás előtt legkésőbb két nappal a gyakorlatvezető gyógypedagógus és a gyakorlati oktató részére;
- egy gyermekről pedagógiai jellemzés készítése és bemutatása;
- aktív részvétel a konzultációkon;
- a kötelező olvasmányok önálló feldolgozása;
- kurzuszáráskor a pedagógiai napló, a tervezetek és a pedagógiai jellemzés leadása a gyakorlati oktató által meghatározott időpontig.

A gyakorlati jegy összetevői

- a jelenlét rendszeressége
- a gyakorlati és hospitálási napló igényes vezetése
- a pedagógiai jellemzés elkészítése
- reflexiók a gyakorlatra, a hospitálásokra és a saját foglalkozásokra
- tájékozottság a szakirodalomban

A teljesítésről és az értékeléséről a hallgató és az SZTE JGYPK Tanulmányi Osztály gypgyak2. igazolólapot és gypgyak2. értékelőlapot kap, melyet a gyakorlati oktató a gyakorlatvezető gyógypedagógussal egyeztetve közösen állít ki.

## Feladat

1. Sorolja fel egy foglalkozásterv elkészítésének szempontjait!
2. Melyek a foglalkozásterv készítésének főbb tartalmi elemei?
3. Tekintse meg a budapesti Benedek Elek EGYMI-ről készült ismertető filmet. Figyelje meg, hogy milyen gyógypedagógiai gyakorlati tevékenységeket említenek és milyen sajátosságokat (módszereket, eszközöket, eljárásokat) emelnek ki?

A gyógypedagógia gyakorlatokra vonatkozó

általános viselkedési normák

1. A terepgyakorlatot teljesítő hallgatókra a külső oktatási helyszíneken is érvényes az https://www.u-szeged.hu/download.php?docID=819
2. A gyakorlat megkezdése előtt a gyakorlóhelyen tájékozódjanak az intézmény házirendjéről, amely a gyakorlatot teljesítő gyógypedagógus-hallgatókra is vonatkozik!
3. Az intézményi szabályzatok és az ellátottak pedagógiai dokumentumainak áttekintése csak az intézményvezető engedélyével és az intézmény területén lehetséges, egy erre a helyre kijelölt helyiségben. Az intézményből ilyen dokumentumokat kihozni nem szabad!
4. A kliensekről kapott információkra teljes körű a titoktartási kötelezettség. A gyakorlatokhoz kapcsolódó írásbeli feladatokban a kliensek azonosítására alkalmas személyes adatait nem szabad felhasználni!
5. A partnerintézményekkel való zavartalan együttműködés érdekében fontos:
6. A bemutató foglalkozásokat hangos beszélgetéssel, megjegyzésekkel ne zavarják, a látogatás közben felmerülő kérdések megbeszélésére minden alkalommal lehetőséget biztosítunk.

- a pontos megérkezés
  - a mikro csoportos gyakorlatok esetén a hallgatók csak a gyakorlati oktatóval együtt tartózkodhatnak az intézményben,
  - ne késsenek el, mert ezzel megzavarják az intézménylátogatást!
  - már megkezdett foglalkozásba, tanórába késői érkezés miatt bekapcsolódni nem szabad.
- betegség esetén a távolmaradást előző napon, de legkésőbb a gyakorlat napján reggel 8.00 óra előtt jelezni kell a gyakorlati oktatónak vagy a gyakorlatvezető gyógypedagógusnak
- lázas állapotban vagy fertőző betegséggel nem szabad a gyakorlat helyszínén megjelenni és a közösségbe menni
- az intézmények többségében váltó lábbeli viselése szükséges
- a mobiltelefonok, okos telefonok kikapcsolása a gyakorlat teljes ideje alatt
- a foglalkoztató termekben ne étkezzenek, étkezés csak a foglalkoztató- vagy tantermeken kívül lehetséges
- dohányzás az intézmények teljes területén tilos, kizárólag a házirendben megjelölt, bejárati kapun kívüli helyen lehetséges a gyakorlat és az azt követő konzultáció közé illesztett pihenő időben.

SZEMPONTSOR pedagógiai jellemzéshez

Pedagógiai jellemzés:

a gyermek dokumentációjának áttekintése és a megfigyelések során a szerzett információk rendszerezése és összegzése

A gyermek monogramja:

neme:

életkora:

a sajátos nevelési igény típusa:

osztály-, vagy csoportfok (a ……. tanévben):

A szociális háttér jellemzői: (a gyermek dokumentumai és a gyakorlatvezető gyógypedagógus elmondása alapján)

1. A gyermek megjelenése (testi fejlettség, szomatikus jellemzők)

2. Együttműködés: kapcsolata a nevelőivel (gyógypedagógusával, a nevelőmunkát segítő felnőttekkel, gyógypedagógus-hallgatókkal) és a társakkal

3. Magatartása a foglalkozásokon és a foglalkozások közötti szünetekben

4. Viselkedése társas helyzetben

5. Érzelmi reakciói, ezek intenzitása

6. Dicséret/jutalmazás vagy elmarasztalás/büntetés egyéni lehetőségei, hatékonysága

7. Aktivitása foglalkozásokon:

- - motiválhatóság (mivel, hogyan lehet ösztönözni; mivel tartható fenn az érdeklődése?)
  - feladatértés
  - a feladatokban való részvétel, tevékenységi kedv
  - tevékenységeinek tempója
  - feladattartás (rövid idejű, tartós, stb.)
  - differenciálási szükségletei, egyéni vezetési igény

8. Figyelme (könnyen/nehezen felkelthető, rövid idejű, koncentrált, szórt, ingadozó, tartós, stb.)

9. Érdeklődési köre (amivel leginkább leköthető), kedvelt tevékenységei

10. Akarati tényezők megnyilvánulásai (kitartás, erőfeszítés, stb.)

11. Tipikus érzelmi megnyilvánulásai a szervezett foglalkozásokon

12. Kommunikációja, kifejezőkészsége (verbális és nonverbális kommunikációjának jellemzői, esetleges alternatív kommunikációs szükségletek és lehetőségek, ennek eszközei)

13. Mozgásának jellemzői, nagy- és finommozgásainak sajátosságai

14. Egyéni terápiák, fejlesztések, amire rendszeresen jár (megnevezés, gyakoriság)

15. Összegzés:

- - Mi az összbenyomása a gyermekről?
  - Mit tart a legfontosabbnak vele kapcsolatban?
  - Melyek a gyermek erősségei illetve egyéni hátrányai, támogatási szükséglete?

« Előző | Következő »