A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban I.

- A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban I.
- 1. fejezet: Bevezetés „A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban I.” című kurzusokhoz
  - Köszönet!
- 2. fejezet: A társadalmi érzékenyítés
  - 2.1. Az érzékenyítésről általánosságban
  - 2.2. A társadalmi érzékenyítés mint beavatkozási stratégia a Fogyatékosságügyi Világjelentésben
  - 2.3. A társadalmi érzékenyítés folyamata a rehabilitáció új, kettős irányú paradigmájában
  - 2.4. A társadalmi érzékenyítés lehetőségei a gyógypedagógus tevékenységében
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 3. fejezet: A fogyatékosság elfogadására irányuló szemléletformálás módszertani alapjai
  - 3.1. Az attitűd és a viselkedés közti kapcsolat
  - 3.2. A fogyatékossággal kapcsolatos szemléletváltást befolyásoló tényezők
  - 3.3. A környezet negatív attitűdjének hatása a fogyatékos gyermekek beilleszkedésére
  - 3.4. A fogyatékosság megismeréséhez, megértéséhez segítségül hívható módszerek
    - 3.4.1. Érvek a szimulációs gyakorlatok mellett
    - 3.4.2. Ellenérvek a szimulációs gyakorlatok önálló módszerként történő alkalmazásáról
    - 3.4.3. A szimulációval párhuzamosan alkalmazható érzékenyítő módszerek
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 4. fejezet: A mese pedagógiai vonatkozásai, lehetőségei az érzékenyítésben
  - 4.1. A biblioterápia fogalma, célja, alkalmazásának területei
    - 4.1.1. A biblioterápia a fogyatékosság elfogadásának szolgálatában
  - 4.2. A történetek kiválasztásának szempontjai
    - 4.2.1. Hybertson kritériumrendszere
    - 4.2.2. Blaska könyvválasztási szempontjai
  - 4.3. A történetbe vonódás fázisai
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 5. fejezet: A mese módszere az óvodáskorú gyermekek társadalmi érzékenyítésében
  - 5.1. A mese fogalma
  - 5.2. A népmese és a műmese alkalmazása az érzékenyítő foglalkozásokon
  - 5.3. A mese szerepe az óvodai érzékenyítő programban
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. fejezet: Az érzékenyítés kiinduló pontja: a fogyatékosság fogalmának korszerű értelmezése
  - 6.1. A fogyatékosság, mint alapfogalom
  - 6.2. Értelmezési keretek
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. fejezet: Méltányos kifejezések a fogyatékosság témakörében
  - 7.1. Minek nevezzelek? A méltányos kifejezések jelentősége.
  - 7.2. Tipikus hibák a fogyatékos személyekkel kapcsolatos fogalomhasználatban
  - 7.3. Ajánlott és kerülendő kifejezések a fogyatékosság témakörében
  - 7.4. A kisgyermekekkel foglalkozó pedagógusok missziója az érzékenyítésben
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. fejezet: Érzékenyítő foglalkozás tervezése, összeállítása irodalmi alkotás alapján
  - 8.1. Mi a foglalkozásterv?
  - 8.2. Az irodalmi alkotás kiválasztása
  - 8.3. Foglalkozásterv minta - részletes
    - 8.3.1. A foglalkozás célja, fejlesztendő kompetencia
    - 8.3.2. Összefoglaló az eszköz szükségletről, segédanyagokról
    - 8.3.3. A foglalkozás időkerete és menete
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 9. fejezet: Gyógypedagógus-hallgatók irodalmi alkotásai érzékenyítő foglalkozásokhoz
  - 9.1. Kata világa
  - 9.2. Érzékenyítő irodalmi alkotások a tehetséggondozó tábor résztvevőitől
    - 9.2.1. Sima Soma
    - 9.2.2. Röfi a háromlábú vak kismalac
    - 9.2.3. Pepi, Teó és Gibi
    - 9.2.4. A csodatű
    - 9.2.5. Varázstükör
  - 9.3. További ajánlások
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 10. fejezet: Hogyan készítsünk forgatókönyvet óvodai vagy iskolai érzékenyítő eseményhez?
  - 10.1. Mi a forgatókönyv?
  - 10.2. Egy érzékenyítő esemény címének megválasztása
  - 10.3. A forgatókönyv elkészítésének szempontjai
    - 10.3.1. Mely korcsoportnak tervezünk foglalkozást?
    - 10.3.2. Hogyan illeszkedik a nevelési programba?
    - 10.3.3. Milyen rendszerességgel és milyen időtartamban?
    - 10.3.4. Mekkora a résztvevő gyermekek létszáma?
    - 10.3.5. Milyen összetételű a résztvevők csoportja?
    - 10.3.6. Milyen személyi erőforrások mozgósíthatók?
    - 10.3.7. Milyen infrastruktúra áll rendelkezésre?
    - 10.3.8. Milyen tárgyi eszközök szükségesek?
    - 10.3.9. Milyen érzékenyítő módszert, módszereket (vagy módszerek kombinációját) alkalmazunk?
    - 10.3.10. A foglalkozás kommunikációja, a nyilvánosság biztosításának lehetőségei
  - 10.4. Forgatókönyv sablon
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 11. fejezet: Mesegyűjtemény kisgyermekek érzékenyítéséhez
  - 11.1. Magyar nyelvű kiadványok
  - 11.2. Idegen nyelvű kiadványok
  - Összefoglalás
- 12. A kurzus zárása. Teszt

« Előző | Következő »

# 7.1. Minek nevezzelek? A méltányos kifejezések jelentősége.

A társadalom tagjainak fogyatékos emberekkel kapcsolatos gondolkodását és cselekedeteit is nagymértékben befolyásolja, hogy melyek azok a megnevezések és kifejezések, amelyek a köznyelvben is jól értelmezhetőek, és elfogadhatóak az érintettek számára is.

Ismeretes, hogy optimális esetben az óvodás és kisiskolás korban az elsődleges nyelvi mintát a család nyújtja a kisgyermek számára. Ebben az időszakban nagy a felelőssége a pedagógusoknak is, akik biztonságos nyelvi közeget nyújtanak, és a kisgyermekek útitársává minősülnek a világ felfedezésében és megismerésében.

Az előző fejezetben tárgyaltuk, hogy a fogyatékossággal és a fogyatékos személyekkel kapcsolatos egyes fogalmak tartalma folyamatosan változik. Ez részben pozitív megújulás, részben negatív irányú változás. Megfigyelhető egy olyan folyamat, ami az egyes kifejezések csiszolását, finomítását célozza, és az érintettek számára méltányosabbá, elfogadhatóbbá alakításának irányában hat. Nyomon követhető azonban egy másik irányú átalakulás is, amikor egyes, a fogyatékossággal vagy fogyatékos emberekkel kapcsolatos fogalmak a köznapi nyelvhasználat során pejoratív jelentésűvé válnak, diszkriminatív tartalommal töltődnek. Például: a béna kifejezés jelentése: paresis miatt mozgásfogyatékos személy, pejoratív értelemben ügyetlenkedő, esetlen, nem életrevaló ember, stb.

Egy Down szindrómás kislányról szóló könyv fordítója, Szabó Tímea egy interjúkérdésre így nyilatkozott:

„Mi volt a legnagyobb kihívás a fordítással kapcsolatban?

Bár már több nyelvből fordítottam, franciából még inkább csak a magam örömére kísérleteztem. Jó volt olvasni az eredetit, élveztem a fordítást is – de volt egy pont, ahol nagyon vékony kötélen egyensúlyoztam. A franciáknál a mongoloid szó nem pejoratív, a magyarban viszont ma sértő a használata; ezzel együtt nem hagyhattam ki, mert a képen egy igazi mongol kislányt ábrázolnak. Sok munkám van benne, hogy a magyarban ne durva, hanem inkább kedves legyen ugyanaz a szó – remélem, sikerült átfinomítani.”

http://csimota.blog.hu/2011/10/25/mi_kerdezunk_szabo_t_anna_valaszol

Illyés Sándor felhívja a figyelmet arra, hogy még a szakemberek körében is tapasztalható, hogy ugyanazt a megnevezést néha két szakember eltérő fogalmi jelentéssel használja, de olyan is előfordul, amikor eltérő címkék ugyanazt a fogalmi jelentést fejezik ki (Illyés, 2000).

## Feladat

1.) Gyűjtsön szavakat, kifejezéseket az egyes fogyatékosságok köznyelvi megnevezésére! Csoportosítsa ezeket méltányos illetve kerülendő kifejezések halmazába! Milyen arányban találtak méltányos illetve kerülendő szavakat? Milyen érzéseket váltottak ki a kifejezések?

2.) Nézze meg a Down Egyesület plakátjait! Értelmezze, mire hívja fel a figyelmet a transzparensek szövege?

« Előző | Következő »