Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában

Hazánkban az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelése történhet gyógypedagógiai intézményben, szegregáltan, vagy az ép gyermekekkel együtt a lakóhelyhez közeli többségi óvodában, integrált körülmények között. A gyermek egyéni képességei, aktuális állapota, valamint a helyi intézményi lehetőségek, a szakember ellátottság alapvetően meghatározza azt, hogy a gyermek melyik intézménytípusba kerül. Az ép gyermekekkel együtt leggyakrabban azok az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelkednek, akik jó nyelvi és értelmi képességekkel rendelkeznek. Amennyiben a többségi óvoda vállalta az autizmus spektrum zavarral élő gyermek nevelését, a feladatvállalást fel kell tüntetni az óvoda alapdokumentumaiban, így az alapító okiratban és a helyi pedagógiai programban.

Az autizmus spektrum zavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésének, fejlesztésének fő célja az elemi adaptív viselkedés[1] kialakítása:

- a szociális és kommunikációs készségek célzott fejlesztése,
- az autizmusból és a társuló fogyatékosságból eredő fejlődési elmaradások lehetőség szerinti célirányos kompenzálása,
- a sztereotip, inadekvát viselkedések kialakulásának megelőzése, illetve korrekciója,
- a fogyatékosság specifikus környezet, eszközök, módszerek és szokásrendszer kialakítása és használatának elsajátíttatása.

Az óvodai nevelés, fejlesztés alapja minden esetben a gyógypedagógiai/pszichológiai illetve gyermekpszichiátriai kivizsgálás, képességmérés. Az óvodai nevelés során biztosítani kell a megfelelő tárgyi és személyi feltételeket, valamint az autizmus specifikus ismeretekben jártas szakembert. A fejlődési zavar természetéből következő vagy egyéb járulékos problémák miatt szükség lehet pszichiáter és pszichológus bevonására. A sikeres integráció elengedhetetlen feltétele, hogy a csoportban dolgozó valamennyi felnőtt között intenzív együttműködés legyen, a megbeszélt szabályokat, pedagógiai alapelveket mindenki egységesen szem előtt tartsa, valamint a gyermekkel szembeni elvárások azonosak legyenek.

Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek fejlesztésében hasznosak lehetnek különféle terápiák alkalmazása, így például zeneterápia, lovasterápia, kutyaterápia, amelyeket az adott területen képzett szakember vezet.

Sokszor az óvodában, a közösségbe kerüléskor válik nyilvánvalóvá a gyermek eltérő fejlődése, jellegzetes viselkedése. Ezért az óvodapedagógusoknak nagy a felelősségük a gyermek tüneteinek észlelésében, valamint nagy szerepük van abban, hogy segítsenek a szülőknek megtalálni a megfelelő szakembert, intézményt a diagnosztikus vizsgálat lefolytatására.

Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek vizsgálatával az illetékes Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottság foglalkozik, ahonnan gyakran a gyermeket az Autizmus Kutatócsoport Gyermek- és Ifjúságpszichiátriai Ambulanciájára, a Szegedi Tudományegyetem Gyermekgyógyászati Klinika Gyermek-és Ifjúságpszichiátriai Osztályára, vagy más, autizmusdiagnózis kivizsgálást végző intézménybe irányítják tovább.

## Képgaléria

## Internetes olvasnivaló

Autisták Országos Szövetsége (AOSZ)

[1] Adaptív viselkedés: a megváltozott életkörülményekhez alkalmazkodó viselkedés.

« Előző | Következő »