Gyógypedagógiai gyakorlatok kézikönyve

- Gyógypedagógiai gyakorlatok kézikönyve
- 1. Bevezetés
- 2. A gyógypedagógiai gyakorlat fogalma, a gyógypedagógus gyakorlati tevékenységei
  - 2.1. Ki a gyógypedagógus?
  - 2.2. Mit értünk pedagógus kompetencia alatt?
  - 2.3. A gyógypedagógus tevékenysége és kompetenciái
  - 2.4. A gyógypedagógusok iránti kereslet
  - 2.5. Gyakorlati kompetenciák a jogszabályi megközelítésben
  - 2.6. A gyógypedagógiai praxis folyamatos megújulása
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 3. A gyógypedagógiai gyakorlatok rendszere és időkerete. Színterek, célok és tevékenységek. Szervezési formák.
  - 3.1. A szegedi gyógypedagógus-képzés gyakorlati irányultsága
  - 3.2. Gyógypedagógiai gyakorlat tanegységek a szegedi képzésben
  - 3.3. Gyógypedagógiai gyakorlat, a tanterven átívelő folyamat
  - 3.4. Gyakorlatszervezési formák
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 4. A gyógypedagógiai gyakorlatok célja, feladatai. A gyakorlatok helyszínei, dokumentációi és a követelmények
  - 4.1. A gyógypedagógiai gyakorlatok célja a szegedi gyógypedagógus-képzésben
  - 4.2. Mikrocsoportos gyógypedagógiai gyakorlatok
    - 4.2.1. Gyógypedagógiai gyakorlat 1.
    - 4.2.2. Gyógypedagógiai gyakorlat 2. tanegység
    - 4.2.3. Gyógypedagógiai gyakorlat 3. tanegység
  - 4.3. Egyéni gyógypedagógiai gyakorlatok
    - 4.3.1. Gyógypedagógiai gyakorlat 4. tanegység
    - 4.3.2. Szakirányú összefüggő gyakorlat tanegység
    - 4.3.3. Szakterületi féléves gyakorlat
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 5. A gyógypedagógiai fejlesztés tervezése
  - 5.1. A tervezés jelentősége a gyógypedagógus gyakorlati munkájában.
  - 5.2. A kétpólusú szabályozás tartalmi szabályozás
    - 5.2.1. A központi dokumentumok
      - 5.2.1.1. A Nemzeti alaptanterv szerepe a gyógypedagógiai fejlesztés tervezésében
      - 5.2.1.2. Az Irányelvek
      - 5.2.1.3. A kerettanterv
    - 5.2.2. A helyi, intézményi szintű szabályozás dokumentumai
      - 5.2.2.1. A pedagógiai program, nevelési program és helyi tanterv
      - 5.2.2.2. A gyógypedagógus egyéni tervező munkája
      - 5.2.2.3. Egyéni fejlesztés terv
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. A gyakorlatok alfája és omegája: az intézményi és intézményközi együttműködés
  - 6.1. A gyakorlatok helyszíneinek sajátosságai
  - 6.2. Az intézményi és intézményközi együttműködés résztvevőinek feladatai, felelőssége
    - 6.2.1. A Gyógypedagógus-képző Intézet
    - 6.2.2. A partnerintézmények
    - 6.2.3. A gyakorlati oktatók
    - 6.2.4. A gyakorlatvezető (mentor) gyógypedagógus
    - 6.2.5. A gyógypedagógus-hallgató
  - 6.3. Partnerség építés a Mentor(h)áló projekt támogatásával - kapcsolattartás a gyakorlatvezető gyógypedagógusokkal
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. A szakterületi féléves gyakorlat
  - 7.1. A Szakterületi féléves gyakorlat a gyógypedagógiai gyakorlatok rendszerében
  - 7.2. A féléves terepgyakorlat célja
  - 7.3. Az összefüggő gyakorlat tartalma, időkerete
  - 7.4. Helyszínek
  - 7.5. A zárófoglalkozás
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. A portfólió
  - 8.1 A portfólió, mint gyakorlati referencia
  - 8.2 A portfóliót alkotó dokumentumok
  - 8.3 Formai követelmények
  - 8.4 A portfólió értékelése
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, források, hivatkozások
- 9. A szakmai konzultáció szerepe a hallgatók gyakorlati tevékenységének nyomon követésében
  - 9.1 A szakmai konzultáció indokoltsága
  - 9.2 A konzultációk illeszkedése a gyakorlati kurzusokhoz
    - 9.2.1 A mikrocsoportos gyakorlatokba ágyazott szakmai konzultáció
    - 9.2.2 A Szakterületi féléves gyakorlatot kísérő konzultáció
  - 9.3 Az önreflexiók tapasztalatai
- 10. Szakirodalom ajánlás a gyógypedagógiai gyakorlatok kurzusokhoz
  - 10.1 Általános szakirodalom és a gyakorlati munkát meghatározó jogszabályok
  - 10.2 A partnerintézmények helyi pedagógiai dokumentumai
  - 10.3 Szakirány-specifikus kiadványok
    - 10.3.1 Értelmileg akadályozottak pedagógiája szakirányon
    - 10.3.2 Tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon
- 11. A tananyag zárása. Teszt
  - Nyitott kérdések
  - Teszt

« Előző | Következő »

# 5.2.2.3. Egyéni fejlesztés terv

Az egyéni fejlesztési terv a gyógypedagógiai folyamat olyan speciális tervezési dokumentuma, amely segíti az egyéni képességstruktúrához és szükségletekhez igazított, egyénre szabott fejlesztést. Jellemzője, hogy kizárólag egy adott gyermek/tanuló fejlesztéséhez készül, annak egyéni sajátosságaihoz igazított, más gyermekre nem alkalmazható.

„Az egyéni fejlesztési terv a pedagógus napi munkájához is segítséget ad, vezérfonal és támpont. Használatával lehetővé válik, hogy a pedagógus az oktatási-nevelési folyamatot, a tanulás szervezését, a tanulási folyamat szerkezetét, tempóját, eszközeit a sajátos nevelési igényű tanulók egyediségéhez igazítsa. Tanórai munkájába is tudatosan be tudja építeni az érintett tanulók speciális fejlesztésének elemeit, így a pedagógiai folyamat egészében érvényesíthető, a sajátos nevelési igénynek megfelelő differenciálás.”(Soósné, 2008. 163.o.)

Az egyéni fejlesztési terv időbeli hatálya 3 hónap (negyedév), 6 hónap (félév), 9 hónap (egy tanévre szóló) időtartamú egyaránt lehet.

Az egyéni fejlesztési terv megvalósulását folyamatos pedagógiai diagnosztika segítségével nyomon kell követni, a kontroll és a visszacsatolás elengedhetetlen. Az egyéni fejlesztési tervet a gyógypedagógus indokolt esetben változtathatja, módosíthatja.

Jogszabályban rögzített formai előírás az integráltan nevelkedő/tanuló gyermekek egészségügyi és pedagógiai célú rehabilitációs foglalkoztatásának dokumentálására van. Ezekben az esetekben egyéni fejlődési lap vezetése kötelező, legfeljebb négy tanéven át használható, az adatokat és a fejlesztés fő jellemzőit tartalmazó külívből és a habilitációs, rehabilitációs célú foglalkozások dokumentálását szolgáló belívből áll. A külív vezetése a befogadó pedagógus feladata, míg a belső íveket a gyermekkel foglalkozó, a fogyatékosság típusának megfelelő kompetenciával rendelkező szakemberek vezetik. A tanügyi nyomtatványok száma: Egészségügyi és pedagógiai célú habilitációs, rehabilitációs egyéni fejlődési lap – külív Tü. 356 ; betétív Tü. 357 . Fontos, hogy ez a dokumentum nem váltja ki az egyéni fejlesztési tervet, az egyik tanügy-igazgatási, a másik egy tervezési dokumentum. A két dokumentumnak tartalmilag természetese összhangban kell lenni egymással.

Az egyéni fejlesztési terv formátumát tekintve intézményenként más-más formátummal és tartalmi elemekkel találkozhatnak a gyógypedagógus-hallgatók.

Egy integráltan nevelkedő óvodás gyermek és egy alsó tagozatos tanuló egyéni fejlesztéséhez készült mintákat mutatunk be.

Forrás: www.ujpestiegymi.hu/downloads/SNI_segito_nyomtatvany.doc

Értelmileg akadályozott iskolások esetén alkalmazható egyéni fejlesztési terv mintát tanulmányozhatnak ITT.

Fontos megegyezni, hogy a csatolt dokumentumokat csak mintaként ismertetjük, szem előtt tartva, hogy a konkrét személyre egyéniesített fejlesztési terv tartalma a sajátos nevelési igény típusától és az adott gyermektől függően változik.

## Feladat

1. Töltse le a Nagyné Réz Ilona által szerkesztett Egyéni fejlesztési tervek gyűjteményét. Tanulmányozza az esetismertetésekbe ágyazott egyéni fejlesztési terveket, a tartalmi felépítés különböző változatait és illeszkedését a szakértői véleményhez és a megelőző pedagógiai vizsgálatokhoz!
2. Kutassa fel a Rosta Katalin (2005) által szerkesztett Add a kezed! című kiadvány 1.8. fejezetét! Figyelje meg, hogyan épül a pedagógiai diagnosztikára az egyéni fejlesztés célkitűzése és feladatrendszere a kora gyermekkori időszakban!
3. Tekintse át az Adaptációs kézikönyv 166-167.oldalán az egyéni fejlesztési terv készítésének algoritmusát! Gyógypedagógus-hallgatóként melyik lépésekbe, tevékenységekbe tud bekapcsolódni?

Az egyéni fejlesztési terv általános felépítése

Bevezető adatok

- A gyermek neve, évfolyama vagy csoportja
- A sajátos nevelési igény típusa – súlyossági foka
- Anamnesztikus adatok
- Szakértői bizottság szakvéleményében foglalt státusz, diagnózis, fejlesztési javaslatok
- A gyógypedagógus saját megfigyelésein, felmérésein alapuló státusz, egyéb
- szakemberek megfigyelésein, felmérésein alapuló vélemény összegzése
- A fejlesztés célkitűzései (elsődleges, általános, részletezett)
- A fejlesztés területei (ezen belül területenként: cél meghatározása, feladatokra bontás,
- alkalmazott módszerek, eljárások és eszközök)
- A fejlesztés értékelésének szempontjai, a visszacsatolás módja
- A hatások és változások megállapításának módja, gyakorisága, dokumentálása, az
- értékelés eredményeinek hasznosítása a motivációban, további fejlesztésben
- A fejlesztés megvalósulásának keretei gyakorisága, időtartama
- A foglalkozásokon alkalmazott módszerek, eszközök, eljárások
- Kiegészítő egyéb szolgáltatások jelzése (pl. logopédia, gyógytestnevelés, mozgásterápia stb.) gyakoriság, az ellátás formája

« Előző | Következő »