A történelem segédtudományai

- A történelem segédtudományai
- Heraldika
  - Tartalom
  - 1. Heraldika
    - 1.1 A heraldika fogalma, tárgya
    - 1.2 A heraldika elnevezésének eredete
    - 1.3 A heroldok Magyarországon
    - 1.4 A címer fogalma
    - 1.5 A címerek eredete
    - 1.6 Az élő heraldika kora
    - 1.7 A hanyatló heraldika kora
  - 2. A címer alkotórészei
    - 2.1 A címerpajzs
      - 2.1.1. A pajzsmező borításai
      - 2.1.2. A heraldikai színkánon
      - 2.1.3. A heraldikai bőrök
      - 2.1.4. A pajzsmező felosztása
      - 2.1.5. Mesteralakok
        - 2.1.5.1. A hasítás
        - 2.1.5.2. A vágás
        - 2.1.5.3. Szelés vagy harántosztás
        - 2.1.5.4. Kombinált osztások
      - 2.1.6. Részösszefoglalás
      - 2.1.7. Címerképek
        - 2.1.7.1. A címerképek használata
        - 2.1.7.2. Emberalakok
        - 2.1.7.3. Állatalakok
    - 2.2. A sisak
      - 2.2.1. A sisak mint rangjelölő
      - 2.2.2. A sisak ábrázolásának heraldikai szabályai
    - 2.3. A sisakdísz
    - 2.4. A sisaktakaró
      - 2.4.1. A sisaktakaró alkalmazási szabályai
    - 2.5. Külső díszek
      - 2.5.1. A pajzstartók
      - 2.5.2. A címersátor
      - 2.5.3. A címer szalag
    - 2.6. Címerleírás
    - 2.7. Címerszimbolika
    - 2.8. Címerjog
  - Tudásmérő
- Numizmatika
  - Tartalom
  - 1. A numizmatika fogalma
    - 1.1. A numizmatika elnevezésének eredete
    - 1.2. A numizmatika tárgya
    - 1.3. A pénz fogalma
    - 1.4. A numizmatika jelentősége
  - 2. Egy kis tudománytörténet
  - 3. Fontosabb numizmatikai alapfogalmak
  - 4. Az egyetemes pénzverés történetéből
  - 5. A magyarországi pénzverés történetéből
  - 6. A pénzhamisítás történetéből
  - 7. Könyvajánló
  - Tudásmérő
- Kronológia
  - Tartalom
  - 1. Kronológia
    - 1.1. A kronológia fogalma és rendeltetése
    - 1.2. Abszolút és relatív kronológia
    - 1.3 A kronológia alapkérdései
    - Feladatok
  - 2. Az időmérés kezdőpontjai
    - 2.1. Origók és érarendszerek
      - 2.1.1. Abszolút érarendszerek
        - 2.1.1.1. Az alexandriai világéra
        - 2.1.1.2. A konstantinápolyi (vagy bizánci) világéra
        - 2.1.1.3. A zsidó világéra
      - 2.1.2. Relatív érarendszerek
        - 2.1.2.1. Az ókori görög időszámítás
        - 2.1.2.2. Római időszámítás a város alapításától
        - 2.1.2.3. A diocletianusi éra
        - 2.1.2.4. A keresztény időszámítás
        - 2.1.2.5. A mohamedán aera
        - 2.1.2.6. További fontosabb archaikus érák
      - 2.1.3. Modern érarendszerek
        - 2.1.3.1. A francia forradalmi aera
        - 2.1.3.2. Az olasz fasiszta éra
        - 2.1.3.3. A sztálini szovjet forradalmi naptár
    - 2.2 A különféle érarendszerek átszámítási problémái
    - 2.3 Feladatok
  - 3. Mértékegységek az időszámításban
    - 3.1. Természetes mértékegységek az idő mérésében
      - 3.1.1. A nap
      - 3.1.2. A hónap
      - 3.1.3. Az év
    - 3.2. Mesterséges mértékegységek az idő mérésében
      - 3.2.1. A hét
      - 3.2.2. Az óra
      - 3.2.3. A perc
    - 3.3 Feladatok
  - 4. Naptári rendszerek
    - 4.1. Lunaris naptár
    - 4.2. Solaris naptár
    - 4.3. Lunisolaris naptár
    - 4.4. Precesszió, világidő, asztrológia
    - 4.5. A római naptár fejlődése
      - 4.5.1. A római parasztkalendárium
      - 4.5.2. A római lunaris naptár
      - 4.5.3. A római lunisolaris naptár
      - 4.5.4. A julianus naptár, azaz a római solaris naptár
        - 4.5.4.1. Szökőévek
        - 4.5.4.2. A szökőnap problémája
      - 4.5.5. A gregorianus naptár
        - 4.5.5.1. A Gergely-naptár elterjedése
    - 4.6 Feladatok
  - 5. A keresztény naptárhasználat gyakorlata
    - 5.1. Évkezdő napok (stilusok)
    - 5.2. Hitelesítő évjelölések
      - 5.2.1. Annus regni
      - 5.2.2. Annus pontificatus
      - 5.2.3. Indictio
      - 5.2.4. Epacta
      - 5.2.5. Concurrens
      - 5.2.6. Vasárnapi betű
      - 5.2.7. Aranyszám
    - 5.3 Feladatok
  - 6. A naptárhasználat magyarországi gyakorlata
    - 6.1. Római és keresztény napjelölési formák, bolognai napszámítás, csízió
    - 6.2. Királyi hadoszlások és a relatív időjelölés technikája
    - 6.3. A hónapok magyarországi elnevezései
  - Tudásmérő

« Előző | Következő »

# 5. A magyarországi pénzverés történetéből

Miről szól ez a fejezet?

Ez a fejezet a magyar pénzverés történetét mutatja be, annak csak legfontosabb állomásaira kitérve. Az egyes korszakoknak jelentős szakirodalma van, amely segíti a témában való elmélyülést.

Tanulási tipp

A fejezet ajánlói segítik a tájékozódást az egyes résztémákban, ezért érdemes azokat felhasználni az ismeretszerzéshez.

A magyar pénzverés kezdetei a feudális állam kialakulásával esnek egybe. Első királyunk a gazdaság átalakítása kapcsán, nyugati mintát követő pénzt is veretett. Szent Istvánnak két verete ismert. Első ezüstdénárját valószínűleg rögtön koronázása után verték. Előlapján egy lándzsát tartó kéz van LANCEA REGIS felirattal, hátlapján pedig egy templom, REGIA CIVITAS körirattal. Átlagsúlya 1,24 gramm.

Második veretének – amely 1020 táján kerülhetett forgalomba – előlapja egyenlő szárú keresztet ábrázol, STEPHANUS REX felirattal, hátlapján ugyancsak kereszt van, szintén REGIA CIVITAS felirattal, amely a verdehelyre utalhat, és Esztergomot vagy Székesfehérvárt jelentheti.

E pénzek – a hazai gazdaság fejletlen viszonyai miatt – elsősorban a nemzetközi forgalomban játszottak elsődleges szerepet, értéküket jól mutatja, hogy régészeti leletekből nagy területről kerültek elő, és hamisították is ezeket. I. András király pénzein már az érméket hitelesítő apró kis jeleket (siglák) is használtak.

A király arcképének sematikus megjelenítése Salamon király pénzein jelent meg.

A 12. században – elsősorban gazdasági okok miatt – a pénzek átmérője egyre csökken. II. Géza pénzei a világ legkisebb forgalmazott érméi közé tartoznak.

III. Béla aranypénzeire a bizánci minták voltak hatással. Először ő szerepelteti a kettőskeresztet a magyar pénzeken.

Tőle származik az Árpád-kor egyetlen rézpénzverete is.

A 13-14. században a magyar pénzverésre erős hatást gyakoroltak a nagy tömegben beáramló, a salzburgi érsek és a karinthiai herceg által veretett friesachi dénárok, amelyeknek II. András még a nevét is átvette, saját vereteire alkalmazva.

Ebben a korszakban indult meg a szlavón dénárok verése, amely valószínűleg 1384-ben, Mária királynő rendelete nyomán szűnt meg. IV. Béla és utódai alatt a vereteken – igaz, még csak díszítőelemként – megjelent a liliom. Az Árpád-korban csak dénárokat, illetve az ezek felét kitevő obulusokat vertek. A kamara hasznát (lucrum camerae) jelentő, kötelező évi pénzcsere miatt a korszak veretei igen sokfélék.

Az Anjouk trónra kerülése a pénzverés, pénzhasználat szempontjából is sok változást hozott. A pénzverés átfogó reformját Károly Róbert indította el, 1323-ban. 1325-ben kezdték meg az első magyar aranypénz, a firenzei mintára készített aranyforint verését, amelynek színsúlya 3,52 g volt.

1329-től cseh mintára ezüstgarasok verése kezdődött.

Károly Róbert pénzreformjának az is része volt, hogy az ország területét pénzverés szempontjából 10 kamrára osztotta. Így jöttek létre a hamarosan nagy hírnévre szert tevő pénzverdék (pl. Körmöcbánya, Nagybánya, Kolozsvár), illetve ettől kezdve vált kötelezővé a verdejegy használata a vereteken. Nagy Lajos 1343-ban új pénz veretett, de később visszatért az állandó forgalmi pénz használatához. Aranypénzein példaképét, Szent Lászlót ábrázoltatta.

Dénárjain szerecsenfej utal a kamarabérlő, Szerecsen Jakab személyére. Zsigmond király pénzein tűnik fel a négyelt címer.

Bevezette a kvarting vagy vierling (innen az elmagyarosított fitying) nevű aprópénz verését (4000 db tett ki egy budai márkát = 245,53 g).

Az aranypénz pénzlábának viszonylagos stabilitása mellett az ezüstpénzek értéke jelentős ingadozásokat mutatott. I. Ulászló és Mátyás pénzei (1467-ig) például csak 1/4 résznyi ezüstöt tartalmaztak.

Mátyás király adott ki először Madonnás típusú (Szűz Máriát ábrázoló) dénárt, amelyet uralkodóink Mária Terézia koráig verettek.

I. Ulászló korában jelentek meg az első, a későbbi tallérokra hasonlító, nagy ezüstpénzek.

Az ország három részre szakadása (1541) után megszűnt a magyar királyság monetáris egysége is. A kettős királyválasztás nyomán Habsburg Rudolf és Szapolyai János párhuzamosan gyakorolták a pénzverés felségjogát.

## Film

Gyöngyössy Márton előadásának felvétele Szapolyai János pénzverésének időszakáról megtekinthető: Gyöngyössy Márton: Szapolyai János pénzverése (1526-1540) (48:59)

https://www.youtube.com/watch?v=DHU7e_Wqb48

A 16. században a központi hatalom meggyengülése miatt erősen elterjedt a pénzhamisítás. A Habsburgok által felügyelt országrész pénzverését 1548-tól az alsó-ausztriai kamara ellenőrizte. A magyar pénzeken, az osztrák tartományi veretektől való megkülönböztetésül gyakran alkalmazták a magyar címert és a Patrona Hungariae (Szűz Mária) alakját.

Az ország három részre szakadása (1541) után az erdélyi fejedelmek önálló pénzverési gyakorlatot folytattak. Egyik legjelentősebb közülük Bethlen Gábor fejedelem (1613-1629) volt.

## Film

Tóth Csaba Bethlen Gábor pénzveréséről szóló előadásának felvétele online megtekinthető: Tóth Csaba: Bethlen Gábor pénzverése (42:02)

https://www.youtube.com/watch?v=XGJUQuKrPWA

A királyi Magyarországon különösen szép érmék készültek II. Rudolf uralkodása (1576-1608) alatt.

A pénzek többsége a körmöcbányai verdéből került ki, de működött pénzverő Nagybányán, Pozsonyban és Kassán is. Az aranyforintok és a dénárok verése folyamatosságot mutatott a Mohács előtti magyar pénzrendszerrel. A pénzverdék továbbra is javarészt kézimunkával állították elő az érméket.

Dénárokat Mária Terézia veretett utoljára (ezüstdénárt 1760-ban, rézdénárt 1766-ban vertek utoljára). A Rákóczi-szabadságharc a magyar pénzverés önállósulását, fellendülését jelentette. II. Rákóczi Ferenc a szabadságharchoz szükséges anyagiak előteremtése érdekében arany-, ezüst- és rézpénzeket is veretett. Alább 1707-es veretű aranydukátja látható.

## Érdekesség

Az ún. Rákóczi-aranyból (a Kolozsvárott 1707-ben vert, II. Rákóczi Ferencet ábrázoló aranyforint) ma összesen három található a világon, ezek közül az egyik 2000-ben egy árverésen 7 millió forintért cserélt gazdát.

A pénz részletesebb leírása is megtalálható a http://www.mef.hu/sajtoszoba/56-az-1707-es-rakoczi-aranyforint oldalon.

Váltópénze a poltura volt, amelyekből 20, 10 és 1 – illetve csekély mennyiségben 4 – polturás címleteket veretett, rézből. (A poltura szó a lengyel poltorak=másfél szóból ered, ti. eredetileg a másfél krajcár értékű, általában ezüstből vert váltópénzt jelentette.)

## Ajánló

A Rákóczi-szabadságharc numizmatikai szempontból is mozgalma korszakára vonatkozóan az alábbi előadások felvételei ajánlhatók:

Kotán Richárd: A Rákóczi-szabadságharc pénzei (36:55)

https://www.youtube.com/watch?v=mvop-W6i-Tc

Szemán Attila: A Rákóczi-szabadságharc időszakában használt „labanc” rézpénzek (40:07)

https://www.youtube.com/watch?v=JIcn029Eovk

1786-ban Körmöcbányán magyar aranyforintok helyett császári aranyak verését kezdték meg. Rézpénzek többféle címletben (12, 6, 1, 1/2, 1/4 krajcár) készültek a korszakban. A krajcár szó eredetének magyarázata: kezdetben a kereszt alakú (lat.=cruciatus, ném.=Kreutzer) verésmintájú, 13. századi tiroli eredetű váltópénzt hívták így. Magyarországon a 16. században jelent meg, majd az 1659. évi Habsburg pénzreformtól kezdve a legfontosabb váltópénz lett. Alább I. Lipót magyar király (1657-1705) 1671. évi 6 krajcáros verete látható.

Az 1867-es kiegyezésben a felek külön kimondták, hogy a magyar pénz egyenlő az osztrákkal. 1892-ben Wekerle Sándor pénzügyminisztersége alatt történt meg az áttérés az aranyvalutára. (1 kg arany = 3280 korona, 1 korona = 100 fillér) A századforduló és századelő címletei: bronz 1 és 2 fillér, nikkel 10 és 20 fillér, ezüst 1, 2 és 5 korona, arany 10, 20 és 100 korona. Az első világháborúban a hadiipar szükségletei miatt a bronzot és a nikkelt kivonták a pénzverésből, helyettük acélt használtak. A Tanácsköztársaság idején a körmöcbányai pénzverde Budapestre szállított gépein kezdték meg, naponta 250-300.000 acél húszfilléres verését (ún. vaspénzek).

Az erősen inflálódó korona-fillér pénzrendszert 1925-ben a pengő-fillér rendszer váltotta fel. (1 kg arany = 3800 pengő) 1926-tól 1 pengős és 1, 2, 10, 20 és 50 filléres érméket vertek. 1929-től jelent meg a 2 és az 5 pengős.

A második világháború után a pengő óriási inflációja kezdődött. Ennek mértékét jól mutatja, hogy 1946 nyarára 1 pengő egy évvel korábbi értékének 50 milliárd pengő felelt meg. Az inflációnak véget vető forint 1946. augusztus 1-jén került forgalomba. 1 forint 0,757575 g aranynak és 400.000 kvadrillió pengőnek felelt meg.

## Érdekesség

Az elszabaduló infláció következtében Magyarországon született meg a világ legnagyobb pénzcímlete. Az egymilliárd B-pengős (1 milliárd billió pengő) bankjegyet még kinyomtatták ugyan, de forgalomba már nem került.

A 20. század második felének inflációja nyomán a filléreket (10, 20, 50) folyamatosan kivonták a forgalomból, és ezzel párhuzamosan egyre nagyobb címletek (1000, 2000, 5000, 10.000, 20.000 Ft) jelentek meg. 2008-ban a pénzkivonás elérte az 1 és 2 forintos érméket is. Magyarország 2004-es csatlakozása az Európai Unióhoz folyamatosan felvetette a forintrendszer Eurodollár-eurocent rendszerre váltásának kérdését. Ez azonban jelenleg a gazdasági realitás és a politikai szándék tekintetében is egyre távolabbi és bizonytalanabb lehetőségnek tűnik.

## Internetes ajánló

Kikapcsolódásként nézegessen régi pénzeket, érméket! A Magyar Nemzeti Múzeum éremtára egyidős magával az intézménnyel. Az alapító, Széchényi Ferenc 1802-ben – egyéb gyűjteményein kívül – körülbelül 2500 érmét is a múzeumnak adományozott. A ma már több mint 300 ezer darabosra (ez csak az egyedileg nyilvántartott tárgyak száma) nőtt éremtár négy gyűjteményre oszlik, amelyek ugyan nem nyilvánosak, de időszaki kiállításokon anyagukból rendszeresen bemutatnak egy-egy részletet. A honlapon viszont több tucat tárgy – a leírásukkal együtt – megtekinthető. Ez ugyan csak parányi morzsája a teljes gyűjteménynek, de válogatott és igen jó minőségű anyag, érdemes megnézni.

http://hnm.hu/hu/gyujtemenyek/eremtar

## Ismétlés

Ismétlés: Összefoglalásul tekintse meg a magyar pénzverés történetének főbb állomásait bemutató alábbi kisfilmet! Tanórai felhasználása is javasolt.

Magyar Nemzeti Bank: Pénzverés, pénzérmék Magyarországon (narrátor: Sinkó László) (11:30)

https://www.youtube.com/watch?v=1jiG40mmDvs

« Előző | Következő »