A tanulásban akadályozottak pedagógiájának komplex megközelítése

- A tanulásban akadályozottak pedagógiájának komplex megközelítése
- Bevezetés
- 1. fejezet: A tanulási akadályozottság fogalmának helye a gyógypedagógia fogalomrendszerében
  - 1.1. A fogalmak változása
  - 1.2. A tanulási akadályozottság fogalmának kialakulása
  - 1.3. A tanulásban akadályozottság és az intellektuális képességzavar fogalmának viszonya
  - 1.4. Kategória és alany – néhány példa a szakkifejezések helyes használatára
  - Összefoglalás
  - Irodalomjegyzék
- 2. fejezet: Az intézményhálózat kialakulásának története, jelenlegi helyzete
  - 2.1. A kisegítő iskolai hálózat kialakulása
  - 2.2. Modernizációs változások
  - 2.3. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények (EGYMI) létrejöttének körülményei
  - 2.4. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények és az integráció fejlődése az európai uniós támogatások tükrében
  - 2.5. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények jelenlegi működése
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 3. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók nevelését- oktatását szabályozó dokumentumok
  - 3.1. Az oktatást szabályozó korai törvények viszonya az értelmi fogyatékossághoz
  - 3.2. A gyógypedagógiai tantervek korai generációja
  - 3.3. A decentralizálás nevelési-oktatási dokumentumai
    - 3.3.1. A közoktatást, köznevelést szabályozó törvények
    - 3.3.2. A Nemzeti alaptanterv
    - 3.3.3. A sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók irányelvei
    - 3.3.4. Az enyhén értelmi fogyatékos tanulók kerettantervei
  - 3.4. Helyi szabályozó dokumentumok
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 4. fejezet: A tanulásban akadályozott populáció diagnosztikus folyamatának lehetőségei és beiskolázásának folyamata
  - 4.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika alapfogalmai
  - 4.2. A tanulásban akadályozott személyekkel (kiemelten az enyhe fokú intellektuális képességzavart mutató gyermekekkel, tanulókkal) kapcsolatos diagnosztikus feladatok és lehetőségek
  - 4.3. Tanulásban akadályozott gyermekek beiskolázásának folyamata
  - 4.4. A diagnosztikus team
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 5. fejezet: A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók ismeretelsajátítási folyamatának jellemzői
  - 5.1. A kognitív képességek rendszere
  - 5.2. Intelligencia (átfogó mentális képesség)
  - 5.3. Tanulás, ismeretelsajátítás
  - 5.4. Információs körforgás
  - 5.5. A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók ismeretelsajátítási folyamatának specifikus jellemzői
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 6. fejezet: A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók személyiségének és szociális képességeinek fejlődése
  - 6.1. Személyiség, személyiségfejlődés
  - 6.2. Szociális készségek, képességek, kompetencia
  - 6.3. A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók személyiségének és szociális képességeinek fejlődése
    - 6.3.1. A szociális kompetencia normál és eltérő ütemű fejlődése
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 7. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók sajátos szükségletei, a komplex rehabilitáció feladatai
  - 7.1. A tanulási akadályozottság szociális dimenziója
  - 7.2. A tanulásban akadályozott tanulók komplex rehabilitációja
  - 7.3. Az ökológiai szemléletmód a gyógypedagógiában
    - 7.3.1. Ötletek a tanulási környezet optimális kialakításához
  - 7.4. Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 8. fejezet: Hatékony tanulásszervezési módszerek
  - 8.1. Bevezetés
  - 8.2. A témával kapcsolatos néhány alapfogalom
  - 8.3. A tanulásszervezési módszerekkel kapcsolatos hazai gyakorlat alakulása
  - 8.4. Hatékony tanulásszervezési módszerek
  - 8.5. A tanulásszervezés sajátosságai tanulásban akadályozott tanulók esetében
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 9. fejezet: A differenciálás – szemlélet és gyakorlat
  - 9.1. Bevezetés a differenciálás fogalmába
  - 9.2. Régen és ma
  - 9.3. A differenciálás pedagógiai funkciója
  - 9.4. A differenciálás szintjei
    - 9.4.1. Tantervi differenciálás
    - 9.4.2. A belső differenciálás
  - 9.5. Differenciálás a szelektív és az integratív pedagógia szempontjából
  - 9.6. Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 10. fejezet: Az egyéni fejlesztés
  - 10.1. Az egyéni korrekció az egyéni fejlesztés előszobája
  - 10.2. A diagnosztika szerepe az egyéni fejlesztésben
  - 10.3. Az egyéni fejlesztés jogszabályi háttere
  - 10.4. Az egyéni fejlesztési terv fogalma
  - 10.5. Az egyéni fejlesztési terv mint folyamat
  - 10.6. Egyéni fejlesztési terv- példák
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 11. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók együttnevelése
  - 11.1. Bevezető gondolatok
  - 11.2. Az integrált nevelés-oktatás feltételei
  - 11.3. Jól működő hazai modellek az együttnevelésben
    - 11.3.1. Tanulásban akadályozott tanulók integrációjának gyakorlati megvalósítása
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 12. fejezet: A tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon végzett gyógypedagógus kompetenciája. A hatékony gyógypedagógus személyisége
  - 12.1. A tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon végzett gyógypedagógus kompetenciája
  - 12.2. A Gyógypedagógusok Etikai Kódexe
  - 12.3. A hatékony gyógypedagógus személyisége
  - 12.4. A kiégésről
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- A kurzus zárása. Teszt

« Előző | Következő »

# 6.3. A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók személyiségének és szociális képességeinek fejlődése

A fentiekből egyértelműen látszódik a téma összetettsége. A terjedelmi korlátok miatt az alábbiakban néhány területre van lehetőségünk kitérni. Az itt szereplő információk, szakirodalmak, illetve a feladatokban megadott források segítséget nyújtanak a témában való elmélyüléshez, alapot adnak az esetleges további szakirodalmak felkutatásához, a hallgatókat továbbgondolkodásra serkentik.

A személyiség alakulása és a szociális készségek, képességek, kompetencia fejlődése egymással összefüggésben alakul, így tárgyalásuk szétválasztása nem indokolt. Ugyanúgy, ahogy a kognitív képességeknél megállapítottuk, a tanulásban akadályozott gyermekek között a személyiségjegyeiket, személyiségalakulásukat, szociális fejlettségüket illetően nagy eltérések lehetnek. Az alábbiakban specifikus, de nem szükségszerű sajátosságok jelennek meg.

„Ha úgy értelmezzük az intelligenciát, mint átfogó képességet, mely a teljesítmények mögött mintegy erőforrásként áll, lehetővé téve új helyzetben régi ismeretek felhasználásával a problémamegoldó magatartást, akkor egyértelmű, hogy az intelligenciadeficit hatása a személyiségfejlődésre is igen összetett lesz. Az ember magatartásformái közül nagyon sok kognitív vezérlésű, vagyis függ a külvilág megismerésének, a megismert jelenségek feldolgozásának szintjétől, az értelmességtől. Az intelligenciadeficit következményei tehát megnyilvánulnak a szorosan vett mentális működéseken, kognitív kompetenciákon kívül a környezethez történő értelmes alkalmazkodás zavarában, a személyes függetlenség, az autonómia kialakulásának nehezítettségében, az életvezetés akadályozottságában is” (Lányiné, 2009: 74).

A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók szociális-emocionális jellemzői (Gaál, 2000 alapján):

- általános pszichés állapottal kapcsolatos problémák (pl.: levertség, szorongás, féktelenség);

- késztetések területén tapasztalható problémák (pl.: apátia, passzivitás, hiperaktivitás);

- motiváció kapcsán tapasztalható eltérő fejlődés (pl.: nagyon alacsony motivációs szint, megközelíthetetlenség);

- munkavégzés során tapasztalható eltérések (pl.: gyors kifáradás, egyenetlen tempó, impulzivitás a válaszadásban);

- önirányítási nehézségek (pl.: érzelemvezérelt reakciók, labilitás, rigiditás);

- önértékelési problémák, zavarok (pl.: hiányos énkép, nem reális énkép, egocentrizmus, kisebbségi érzés);

- szociális beilleszkedés nehézségei (pl.: kapcsolatteremtési nehézségek, agresszió, belátás hiánya, túlzott alkalmazkodás).

Személyiségfejlődésükre viszonylag gyakran jellemző az önismereti, önelfogadási, önértékelési problémák jelenléte. A problémák hátterében több esetben tapasztalható például:

- szülő-gyermek kapcsolat zavara, hospitalizáció;

- a szülői minta hiánya, az azonosulás akadályoztatottsága, a belső kontroll kialakításának hiánya;

- értékrend, erkölcsi normák kialakulatlansága, hiánya (Czibere és Kisvári, 2006).

Társas kapcsolatok alakulásának jellemzői (Lányiné, 2009):

- együttnevelés keretében oktatott gyermekek, tanulók esetében nehézséget okozhat, hogy szociális hatékonyságuk, esetleges mozgásos ügyetlenségük, verbális gyengeségük miatt peremre szorulhatnak;

- gyakran vannak viszonzatlan baráti kezdeményezéseik;

- a külön gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményben tanuló gyermekek a szociális kapcsolatok és az önértékelés terén több esetben előnyt mutatnak az együttnevelés keretében oktatott enyhe fokú intellektuális képességzavart mutató tanulókkal szemben.

A kortárs csoport általi elfogadást és befogadást (akik a szociális tükröt „tartják” a személy elé) meghatározza a személyisége, illetve az, hogy mennyire szembetűnő az integrált gyermek fogyatékossága. Enyhe fokú intellektuális képességzavart mutató tanulók integrálása esetén a szociális beilleszkedést megnehezíti, a peremre sodródást pedig megkönnyíti, hogy a megkülönböztetett pedagógiai figyelmet, törődést kedvezményként éli meg a többi tanuló, hiszen külső nyomai többnyire nem fedezhetők fel a fogyatékosságnak (Torda, 2004).

« Előző | Következő »