Játékpedagógia

- JÁTÉKPEDAGÓGIA
- A projekt
- Bevezetés
- 1. fejezet: Gondolatok az óvodai neveléshez
- 2. fejezet: Történeti bevezetés
  - 2.1. A gyermeki játékra vonatkozó ókori nézetek
  - 2.2. Középkori gyermekfelfogások és a játék
  - 2.3. Comenius és Fröbel a játékról
  - 2.4. Elméletek a játékról
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 3. fejezet: A játékpedagógia elméleti kérdései
  - 3.1. A játék helye az óvodai nevelés rendszerében
  - 3.2. A játék fogalma és jellemzői
  - 3.3. Az állatok játéka
  - 3.4. A játék szerepe a személyiségfejlődésben
  - 3.5. Winnicott a játékról
  - 3.6. Piaget játékelmélete
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 4. fejezet: Játékfajták
  - 4.1. Játékfajták, játéktípusok
  - 4.2. Játékok régen, - amivel nagyszüleink játszottak (Olvasmány)
  - 4.3. Gyakorló vagy funkciójáték
  - 4.4. Szerepjáték
  - 4.5. Dramatikus játék - drámajáték
  - 4.6. Konstruáló játék
  - 4.7. Szabályjáték
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 5. fejezet: Az óvodai játék szervezésének feltételei, optimális körülményei
  - 5.1. A derűs légkör megteremtése
  - 5.2. A csoportszoba
  - 5.3. A szabadtéri játékok
  - 5.4. A játékeszközök
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 6. fejezet: Az óvodapedagógus szerepe a játéktevékenységben
  - 6.1. Az óvodapedagógus és a játéktevékenység irányítása
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 7. fejezet: A gyermek megismerése a tevékenység során
  - 7.1. A gyermek megfigyelése játék közben
  - 7.2. Játék és tanulás
  - 7.3. Játék és munka
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 8. fejezet: Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.1. Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.2. Hallgatói munkák a Felkészülés a játékfoglalkozásra témához
- Záró gondolatok
- Összefoglaló feladatok és megoldások
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 3.6. Piaget játékelmélete

## Jean Piaget

svájci pszichológus, elsőként készített átfogó, egységes fogalomrendszerű elméletet a gyermek kognitív fejlődéséről.

Alapelve, hogy a fejlődés genetikusan irányított törvényszerűségek egymásra következő sorozata, amelynek során egyik szakasz sem maradhat ki, átlépés a szakaszok között akkor lehetséges, ha az adott szakasz képességeit a gyerek már kifejlesztette. A gyermek aktív részvevője a fejlődésnek

A megismerés forrása és hajtóereje a cselekvés. A tevékenység során a gyermek ismereteket szerez, hasonlóságokat fedez fel, és képessé válik a fejlődés különböző szintjein különböző sémák felfedezésére.
http://hu.wikipedia.org/wiki/Jean_Piaget

Piaget módszertana: megfigyelés, probléma megoldási kísérletek, klinikai módszer (sugalmazott kérdések elkerülése)

A gyermeki fejlődés 4 fő szakasza:

- szenzomotoros szakasz (0-2 év)
- műveletek előtti szakasz (2-7 év)
- konkrét műveleti szakasz (7-12 év)
- formális műveletek szakasza (12 év után)

Piaget a gyermekkori szimbólumképzésről azt írja, hogy: a játékban a gyermek konstrukciókat, gondolati sémákat, emlékeket hoz létre tapasztalataiból, amelyeket később felidéz és alkalmaz élete során, új helyzetekben. Ha ez kimarad, egész életére hatással lesz, hátrányba kerül. Következésképpen a gyermek minél többet játszik, annál jobban fejlődik.

A kisgyerekek hajlamosak arra, hogy minden tevékenységüket játékosan hajtsák végre, játék közben értékes tapasztalatokra tesznek szert, bizonyos funkciókat és tevékenységeket végeznek, ezáltal növekszik tudásuk. (Ld. Clauss-Hiebsch: Gyermekpszichológia)

A játékfejlődés útját Piaget konkrét megfigyelések (3 lányát figyelte meg fejlődésben, intellektusban, utánzásban) alapján az alábbiak szerint építette fel.

0-2 év - Szenzomotoros szakasz - Mozgásos koordináció fejlődése

- utánzókészség kialakulása - visszaemlékezik, emlék kell, hogy legyen, mert különben nem tudna játszani - fejlődése a „késleltetett utánzás” szintjéig
- érzékszervi tapasztalatok szerzése a tárgyakról, személyekről
- érzékszervek funkciójának begyakorlása, finomodása - cselekvési sémák fejlődése
- tárgymanipulációból a tárggyal való játék lesz
- funkcióöröm egyre intenzívebb
- egyedüli játék
- ún. művelethangsúlyos játék, a „gyakorlójáték” lesz belőle

2-7 év - Szimbólumképzés szakasza - művelet előtti szakasz

- belső képeket felidéz - fantázia
- valóságrészeket újrarendez - fantázia
- saját sémái szerint képes tapasztalni - más nézőpontját nem tudja átvenni
- cselekvés-tárgy szétválik
- egyszerű cselekvés - „sokjelentésű”- könnyedén beilleszti más játékba
- egyre fontosabb a szerep - társas viszony- felnőttek, mesék hatása
- szimbólumokat, majd „kollektív szimbólumokat” alkot - 3 - 4 kisgyerek jót játszik, élénk fantázia „Mintha világ”
- „másnak lenni” öröme - alap: utánzókészség megléte
- nyelvi kifejezőkészség gyorsan fejlődik
- ún. szerephangsúlyos játékok egyike a „szerepjáték”

7-9 év - Szabályalkotás szakasza - konkrét műveletek szakasza

- szerepjáték lehetőségei nem elégítik ki új játékigényeit
- szabályokhoz képes alkalmazkodni - testi, szellemi képességét másoknak vagy önmagának bizonyítja
- erős erkölcsi tartalom
- ún. szabályhangsúlyos játékok egyike a „szabályjáték”

9-13 év Konkrét műveleti szakasz

- fő tevékenység a tanulás
- játék tevékenységet a szabadidő egy részében végzi - formális műveletek kora - többnyire valamilyen szabályjáték

Piaget-kísérletek, megtekinthető a következő linken:
http://videotorium.hu/hu/recordings/details/2709,Piaget_kiserletek_-_1980

« Előző | Következő »