Gyógypedagógiai gyakorlatok kézikönyve

- Gyógypedagógiai gyakorlatok kézikönyve
- 1. Bevezetés
- 2. A gyógypedagógiai gyakorlat fogalma, a gyógypedagógus gyakorlati tevékenységei
  - 2.1. Ki a gyógypedagógus?
  - 2.2. Mit értünk pedagógus kompetencia alatt?
  - 2.3. A gyógypedagógus tevékenysége és kompetenciái
  - 2.4. A gyógypedagógusok iránti kereslet
  - 2.5. Gyakorlati kompetenciák a jogszabályi megközelítésben
  - 2.6. A gyógypedagógiai praxis folyamatos megújulása
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 3. A gyógypedagógiai gyakorlatok rendszere és időkerete. Színterek, célok és tevékenységek. Szervezési formák.
  - 3.1. A szegedi gyógypedagógus-képzés gyakorlati irányultsága
  - 3.2. Gyógypedagógiai gyakorlat tanegységek a szegedi képzésben
  - 3.3. Gyógypedagógiai gyakorlat, a tanterven átívelő folyamat
  - 3.4. Gyakorlatszervezési formák
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 4. A gyógypedagógiai gyakorlatok célja, feladatai. A gyakorlatok helyszínei, dokumentációi és a követelmények
  - 4.1. A gyógypedagógiai gyakorlatok célja a szegedi gyógypedagógus-képzésben
  - 4.2. Mikrocsoportos gyógypedagógiai gyakorlatok
    - 4.2.1. Gyógypedagógiai gyakorlat 1.
    - 4.2.2. Gyógypedagógiai gyakorlat 2. tanegység
    - 4.2.3. Gyógypedagógiai gyakorlat 3. tanegység
  - 4.3. Egyéni gyógypedagógiai gyakorlatok
    - 4.3.1. Gyógypedagógiai gyakorlat 4. tanegység
    - 4.3.2. Szakirányú összefüggő gyakorlat tanegység
    - 4.3.3. Szakterületi féléves gyakorlat
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 5. A gyógypedagógiai fejlesztés tervezése
  - 5.1. A tervezés jelentősége a gyógypedagógus gyakorlati munkájában.
  - 5.2. A kétpólusú szabályozás tartalmi szabályozás
    - 5.2.1. A központi dokumentumok
      - 5.2.1.1. A Nemzeti alaptanterv szerepe a gyógypedagógiai fejlesztés tervezésében
      - 5.2.1.2. Az Irányelvek
      - 5.2.1.3. A kerettanterv
    - 5.2.2. A helyi, intézményi szintű szabályozás dokumentumai
      - 5.2.2.1. A pedagógiai program, nevelési program és helyi tanterv
      - 5.2.2.2. A gyógypedagógus egyéni tervező munkája
      - 5.2.2.3. Egyéni fejlesztés terv
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. A gyakorlatok alfája és omegája: az intézményi és intézményközi együttműködés
  - 6.1. A gyakorlatok helyszíneinek sajátosságai
  - 6.2. Az intézményi és intézményközi együttműködés résztvevőinek feladatai, felelőssége
    - 6.2.1. A Gyógypedagógus-képző Intézet
    - 6.2.2. A partnerintézmények
    - 6.2.3. A gyakorlati oktatók
    - 6.2.4. A gyakorlatvezető (mentor) gyógypedagógus
    - 6.2.5. A gyógypedagógus-hallgató
  - 6.3. Partnerség építés a Mentor(h)áló projekt támogatásával - kapcsolattartás a gyakorlatvezető gyógypedagógusokkal
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. A szakterületi féléves gyakorlat
  - 7.1. A Szakterületi féléves gyakorlat a gyógypedagógiai gyakorlatok rendszerében
  - 7.2. A féléves terepgyakorlat célja
  - 7.3. Az összefüggő gyakorlat tartalma, időkerete
  - 7.4. Helyszínek
  - 7.5. A zárófoglalkozás
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. A portfólió
  - 8.1 A portfólió, mint gyakorlati referencia
  - 8.2 A portfóliót alkotó dokumentumok
  - 8.3 Formai követelmények
  - 8.4 A portfólió értékelése
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, források, hivatkozások
- 9. A szakmai konzultáció szerepe a hallgatók gyakorlati tevékenységének nyomon követésében
  - 9.1 A szakmai konzultáció indokoltsága
  - 9.2 A konzultációk illeszkedése a gyakorlati kurzusokhoz
    - 9.2.1 A mikrocsoportos gyakorlatokba ágyazott szakmai konzultáció
    - 9.2.2 A Szakterületi féléves gyakorlatot kísérő konzultáció
  - 9.3 Az önreflexiók tapasztalatai
- 10. Szakirodalom ajánlás a gyógypedagógiai gyakorlatok kurzusokhoz
  - 10.1 Általános szakirodalom és a gyakorlati munkát meghatározó jogszabályok
  - 10.2 A partnerintézmények helyi pedagógiai dokumentumai
  - 10.3 Szakirány-specifikus kiadványok
    - 10.3.1 Értelmileg akadályozottak pedagógiája szakirányon
    - 10.3.2 Tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon
- 11. A tananyag zárása. Teszt
  - Nyitott kérdések
  - Teszt

« Előző | Következő »

# 2.3. A gyógypedagógus tevékenysége és kompetenciái

Az előzőekben ismertettük, hogy Mesterházi Zsuzsa a gyógypedagógus kompetenciáját szaktudás, gyakorlati tevékenység és személyiségvonások együtteseként definiálja, azaz a speciális nevelési szükségletek, életvezetési problémák átfogó felméréséből adódó gyógypedagógiai feladatok meghatározása és ezek ellátása (Mesterházi, 1997).

„A 20. század második felében, még inkább a század utolsó egy-két évtizedében a gyógypedagógusi tevékenység teljesen átalakul: jelentősen bővülnek elemei és dimenziói, de főként a gyógypedagógiai (nevelési, oktatási, fejlesztési, terápiás, rehabilitációs) műveletek választéka gazdagszik.” (Gordosné, 2004. 13.o.) Más szerzők megfogalmazásában is tükröződik a gyakorlati tevékenységek széles palettája, mely szerint „a gyógypedagógiai diagnosztikus, terápiás, oktató, nevelő, rehabilitáló folyamat széles spektrumú, rendszerszerű és több intézményt érintő tevékenység. A szolgálat, szolgáltatás a társadalmi élet számos területén hat. Komplex segítséget jelent a rászorulóknak a családban, valamint az intézményes ellátás esetében.” (Papp és mtsai, 2012. 176.o.)

Gordosné Szabó Anna értelmezésében „a gyógypedagógiai tevékenység a gyógypedagógiai segítséget igénylő személyek komplex rehabilitációs folyamatának minden életkorra kiterjedő egyik formája” (Gordosné, 2004.231.o.). A szerző hangsúlyozza, hogy a gyógypedagógiai tevékenység az ellátási körébe tartozó egyének személyiségalakítását célzó, szakszerűen tervezett hatásrendszerként definiálható, valamint leírja, hogy a népesség/sérülésspecifikus gyógypedagógiai résztevékenységek mindegyike integrálja a gyógypedagógiai tevékenység valamennyi alkotóelemét.

A gyógypedagógiai tevékenységet a sérült, fogyatékos, akadályozott személyek speciális nevelési szükségleteihez illeszkedő, szakszerűen tervezett, személyiségalakító, komplex – nevelési, oktatási, fejlesztési, terápiás és rehabilitációs résztevékenységekből építkező – hatásrendszerként értelmezi (Gordosné, 2004).

A gyógypedagógus kompetenciája, tevékenysége tehát rendkívül széleskörű. Szűkebb értelemben a gyógypedagógus az oktatási, nevelési, terápiás, rehabilitációs eljárásokkal közvetlenül az akadályozottságot, korlátozottságot kívánja enyhíteni, csökkenteni és ezzel közvetve befolyásolni a fogyatékosság állapotát is. A gyakorlati gyógypedagógiai tevékenység területei tehát lefedik a különféle speciális diagnosztikai, fejlesztő, nevelő, terápiás és rehabilitációs metódusok széles spektrumát és folyamatos fejlesztését, valamint a prevenciós lehetőségeket is. A gyógypedagógia és a gyógypedagógus kompetenciájának bővülése legtágabb értelmezésben magában foglalja a speciális nevelési igények mellett a különtámogatást igénylő fogyatékos személyek egészségvédelmét, szociális biztonságát, munkaerő-piaci helyzetét, életminőségét, az őket körülvevő szűkebb és tágabb környezetben való részvétel feltételeinek támogatását (Mesterházi, 2007; Szabó, 2008).

forrás: Gyógypedagógus-történetek (2008). Gordosné dr.Szabó Anna 2. rész

## Feladat

Csoportos feladat: Tekintsék meg a filmbejátszást 1.30-tól. Vitassák meg, hogy milyen dilemmákat fogalmazott meg Gordosné Szabó Anna a gyógypedagógusok gyakorlati kompetenciájával kapcsolatban!

« Előző | Következő »