Bevezetés a nőnevelés történetébe

- Bevezetés a nőnevelés történetébe
- ELŐSZÓ
- BEVEZETÉS
- 1. LEÁNYOK NEVELÉSE AZ ÓKORBAN
  - Kérdések és feladatok
- 2. KORAI KERESZTÉNYSÉG ÉS A NŐNEVELÉS
  - Kérdések és feladatok
- 3. A KÖZÉPKORI NŐK NEVELÉSE
  - 3.1. Nézetek a nőnevelésről
  - 3.2. Nőnevelés a kolostorokban
  - 3.3. A nemesi származású lányok nevelése
  - 3.4. Leánynevelés a városokban
  - Kérdések, feladatok
- 4. HUMANISTA NŐNEVELÉSI PROGRAMOK
  - 4.1. Vittorino da Feltre és Leonardo Bruni
  - 4.2. Rotterdami Erasmus
  - 4.3. Juan Luis Vives
  - Kérdések és feladatok
- 5. REFORMÁCIÓ ÉS NŐNEVELÉS
  - 5.1. Luther nézetei a nőnevelésről
  - 5.2. A pietizmus a nőnevelésről
  - Kérdések és feladatok
- 6. KATOLIKUS NŐI TANÍTÓRENDEK
  - 6.1. Orsolyiták
  - 6.2. Angolkisasszonyok
  - Kérdések és feladatok
- 7. NŐKRŐL ALKOTOTT KÉP ÉS NŐNEVELÉS A KORAI ÚJKORBAN
  - 7.1. Fénelon a nők nevelhetőségének korlátairól
  - 7.2. Egy tudós nő a 17. században: Anna Maria van Schurmann
  - 7.3. Poullain de la Barre radikális nőnevelési programja
  - Kérdések és feladatok
- 8. NŐNEVELÉS A 18. SZÁZADI EURÓPÁBAN
  - 8.1. Német nyelvterületek
    - 8.1.1. Falusi lányok nevelése: Eberhard Rochow
    - 8.1.2 A nők művelődése
    - 8.1.3. Theodor Gottlieb von Hippel
    - 8.1.4. Az édesanya apoteózisa Pestalozzi pedagógiájában
  - 8.2. Franciaország
    - 8.2.1. A nők helyzete
    - 8.2.2. Zsófia, az ideális feleség
    - 8.2.3. Lányiskoláztatás és reformporogramok
  - 8.3. Anglia
    - 8.3.1. Az iskolaügy helyzete és a nőnevelés képviselői
    - 8.3.2. A korabeli nőnevelés két kritikusa: Catharine Macaulay és Mary Wollstonecraft
  - 8.4. Magyarország
    - 8.4.1. A nőkről alkotott kép változása 18. században
    - 8.4.2. A nők művelődése és irodalmi tevékenysége
  - Kérdések, feladatok
- 9. A „HOSSZÚ” TIZENKILENCEDIK SZÁZAD
  - 9.1. Reformirányzatok a századfordulón: filantropizmus és neohumanizmus
    - 9.1.1. A filantropisták: Basedow, Campe, Rudolphi
    - 9.1.2. A neohumanisták: Amalia Holst és Betty Gleim
  - 9.2. Schleiermacher a nők társadalmi szerepének lehetséges változásairól
  - 9.3. Nőnevelés Magyarországon, a „hosszú” 19. században
    - 9.3.1. Erkölcsnemesítő kézikönyvek és folyóiratcikkek nőképe (1789-1827)
    - 9.3.2. Fáy András nőnevelési reformelképzelései
    - 9.3.3. Brunszvik Teréz a nőnevelésről
    - 9.3.4. Hazai nőnevelő intézetek
    - 9.3.5. Az iskolarendszerű leányoktatás fejlődése
    - 9.3.6. Viták a nők neveléséről, iskoláztatásáról
  - Kérdések és feladatok
- 10. A NŐKÉP ÉS A NŐNEVELÉS ALAKULÁSÁNAK FŐBB CSOMÓPONTJAI A 20. SZÁZADBAN
  - 10.1. Reformmozgalmak és női életmód a századfordulón
  - 10.2. Női szerepek az első világháborúban
  - 10.3. A nőkép és az életmód változása a két világháború között
  - 10.4. Nőképek és női szerepek Magyarországon a két világháború között
  - 10.5. A nők iskoláztatása és társadalmi karrierlehetőségei Magyarországon a század első felében
  - 10.6. A nők helyzete és iskoláztatása Európában a második világháború után
  - 10.7. A nők helyzete, társadalmi szerepei és iskoláztatása Magyarországon a második világháború után
    - 10.7.1. A jogi keretek átalakulása
    - 10.7.2. Oktatás-nevelés, felkészítés a társadalmi szerepekre
  - Kérdések és feladatok
- IRODALOM

« Előző | Következő »

# Kérdések és feladatok

## Kérdések

Mutassa be a női szerepek, illetve a középosztálybeli nőkkel szemben támasztott elvárások alakulását a 19. század végére!

Mi volt a női emancipációs mozgalmak célja?

Mit jelent a „suffrage” szó?

Milyen értékekkel ruházta fel a közgondolkodás az ideális nőt?

Mi volt a női hármas szerepkör (szerep-triád)?

Milyen módon idealizálták az eszményi nőt a 19. század végétől a különféle médiumokban?

Hogyan formálódtak át a női szerepek az első világháború során?

Ki volt Edith Cavell?

Hogyan alakultak át a női szerepek a háború szélsőséges élethelyzeteiben, például a csatatéren?

Milyen új női szerepkör alakult ki a hátországban, az ún. „homefront”-on?

Hogyan heroizálták a korabeli médiumokban a fronton és a hátországban életeket mentő ápolónő allegorikus alakját?

Mi volt a női segédhadtest?

Milyen lehetőségek nyíltak meg az első és második világháború alatt a hátországban, a férfiak többségének távollétében?

Milyen női szerep-sztereotípiákat közvetített a háborúk évei alatt a sajtó?

Mit jelent a „maszkulinizáció” kifejezés? Milyen értelemben használták az áltudományos művek szerzői?

Kik voltak a „munitionette”-ek?

Mit jelent a nők munkába állásával kapcsolatos korabeli kifejezés: „only for the duration”?

Milyen volt a háború évei alatt megszülető új, „modern nő” („flapper”, „femme nouvelle”) típusa?

Mit történet a háborúk befejezése után a hadiüzemekben dolgozó nőkkel?

Jellemezze az alábbi ideáltipikus szerep-konstruktumot: „a házi tűzhely papnője”!

Milyen értelemben emelték erkölcsi piedesztálra a két világháború közötti nyilvánosság közbeszédében a női nemet?

Milyen új nevelési attitűdök és szokások gyökereztek meg a két világháború közötti évtizedekben?

Ismertesse John Broadus Watson gyermekképét, és nevelési elveit!

Mit jelent a kifejezés: „pajtásházasság”?

Hogyan alakult a párok átlagéletkora a házasságkötés alkalmakor a huszadik század első felében?

Milyen radikális átrendeződést eredményező tendencia ment végbe a lányok felsőfokú tanulmányai terén?

Hogyan jelentek meg a Taylor-féle munkaszervezés elvei a fejlett nyugati országok háztartásaiban?

Milyen volt a taylorizmus elterjedésének dinamikája a nyugat európai háztartások gépesítésének tükrében?

Hogyan alakult át a családon belüli szereposztás a nyugat-európai középosztálybeli családokban?

Mutassa be a két világháború közötti Magyarországon kialakult nőképet és női szerepeket!

Hogyan hangsúlyozták a nők egyenjogúságukat az öltözködés terén a Tanácsköztársaság ideje alatt?

Milyen (új)konzervatív (neobarokk) fordulat zajlott le a húszas évek Magyarországán a nemi szerep-repertoár alakulásában?

Szerb Antal a „neobiedermeier” stílus kifejezést használja a korszak jellemzésére. Miért?

Hogyan alakult a nőkép és a társadalmilag elvárt női szerep-repertoár ebben a neobiedermeier korszakban?

Milyen „gyanakvó attitűdre” épülő előítéletek fogalmazódtak meg a társadalmi diskurzusokban a kenyérkereső munkát vállaló nőkkel szemben?

Mely foglalkozásokat, munkaköröket vélte a kor közgondolkodása nőknek való „női munkakörnek”?

Mit jelent a szó: „feminizálódás”.

Mely foglalkozásokon volt tetten érhető a feminizálódás?

Hogyan volt tetten érhető a két háború közti Magyarországon a nők kiszorítása a kenyérkereső munka világából?

Milyen volt a magyarországi szalonkultúra?

Mutassa be a két világháború közötti magyar női középiskolák rendszerének kialakulását és átformálódását!

Mely pályák voltak népszerűek a nők körében?

Mutassa be Karády Viktor és Walter Csilla kutatásai alapján a szegedi polgári iskolai tanárképző főiskola rekrutációs bázisának alakulását 1928-tól kezdve! Milyen társadalmi karrierlehetőséget teremtett ez az intézmény a középosztálybeli és alsó középosztálybeli leányok számára?

Mutassa be a nőhallgatók számarányának alakulását a tudományegyetemeken és a pedagógusképző intézményekben!

Mi volt Klebelsberg Kunó kultuszminiszter álláspontja a nők egyetemi emancipációjával kapcsolatban?

Mutassa be a nőkről kialakított társadalmi kép változásait a második világháború utáni Európában és az Egyesült Államokban!

Melyek lettek a „feminizált” munkakörök?

Hogyan alakult a gyermeket vállaló nők, a kisgyermekes anyák munkába állásának esélye?

Hogyan alakult a nők részvétele a felsőoktatásban a második világháború után?

Mi volt ennek a következménye a nőkép, a nők társadalmi státusza és az emancipáció terén?

A felsőoktatásban kínált mely szakokat részesítették előnyben a nők és melyeket a férfiak? Hogyan alakult a szakpreferencia az évtizedek során?

Mi volt a „baby boom”? Jellemezze! Mi volt a hatása a gyermekképre?

Mi volt az oka a nyolcvanas években bekövetkezett gyermekvállalási kedv-csökkenésnek?

Milyen volt a „dolgozó nő” típusa a második világháború utáni Magyarországon?

Milyen jogi kereteket teremtett a nők egyenjogúságának megteremtéséhez az 1949. évi alkotmány?

Mutassa be a magyar iskolaszerkezet átalakulásának folyamatát a második világháború után!

Milyen idejétmúlt, atavisztikus elképzelések éltek tovább a női szerepek tartalmát illetően a második világháború után? Ismertesse ezzel kapcsolatban Gőnyei Antal véleményét!

Mikor vezették be hazánkban a koedukációt, és mi volt e lépés pedagógiai jelentősége?

Milyen módon zajlott le a lányok középiskolai továbbtanulásának expanziója?

Kik voltak a traktoroslányok?

Milyen „aszexuális” szakmák képe alakult ki a pártideológia nyomán a korai ötvenes évek magyarországi köztudatában?

Milyen nemi szerep-elvárásokat közvetítettek az általános iskolai tankönyvek?

Milyen a nőhallgatók aránya a magyar felsőoktatásban?

Milyen a nők státusza és milyenek az előrehaladás lehetőségei a magyar felsőoktatásban és a tudományos életben?

« Előző | Következő »