Jegyzetek a nyelvről

- Jegyzetek a nyelvről
- Bevezető
- Első rész: Beszédképzés, beszédtechnika
  - I. Hangtan: A magyar beszédhangok és tulajdonságaik
    - 1. A beszédszervek és működésük
    - 2. A magyar beszédhangok felosztása
    - 3. A hangok egymásra hatása a beszédben
      - 3.1. A magánhangzók egymásra hatása: magánhangzó-törvények
      - 3.2. A mássalhangzók egymásra hatása: mássalhangzó-törvények
    - 4. Az artikulációs bázis
    - 5. A szótag fogalma, szerkezeti felépítése
    - 6. Mondatfonetikai eszközök
      - 6.1. A magyar hangsúly
      - 6.2. A hanglejtés
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - II. Beszédtechnika a gyakorlatban, hangsúlyozási alapismeretek
    - 1. Beszédünk jellemzői
    - 2. A hangsúly és a hanglejtés
      - 2.1. Az értelmi hangsúly
      - 2.2. A beszédszünet
      - 2.3. A hangsúlyozás szabályszerűségei
        - 2.3.1. Hangsúlyos elemek a mondatban
        - 2.3.2. Hangsúlytalan elemek a mondatban
        - 2.3.3. A szünet, a kapcsolás és a tagolás
      - 2.4. Az érzelmi hangsúly(feladat)
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Beszédképzés, beszédtechnika
- Második rész: A szóbeli kommunikáció jellemzői
  - III. Beszédelemzés, társas érintkezés
    - 1. Társalgási szabályok
    - 2. A megszólításról
    - 3. Társalgási alapelvek
    - 4. A forduló
    - 5. A szomszédsági párok
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IV. Kommunikáció az osztályteremben
    - 1. A tanár-diák interakció főbb sajátosságai
    - 2. Főbb udvariassági szabályok a tanórán
    - 3. Néhány didaktikai feladat kommunikációja
      - 3.1. Kérdezés
      - 3.2. Értékelés
      - 3.3. Instrukcióadás
      - 3.4. Tanári magyarázat
    - 4. Viselkedésszabályozás, az iskolai szocializáció néhány kommunikációs vonatkozása
    - 5. Rituálék az osztályteremben
    - 6. Nem nyelvi kommunikáció a tanórán
    - 7. A Pygmalion-effektus
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - A szóbeli kommunikáció jellemzői
- Harmadik rész: Nyelvhasználati kérdések
  - V. Nyelvhelyesség: Idegen hatások és gyakori tévesztések a magyar nyelvben
    - 1. Idegen hatások, idegenszerűségek a magyar nyelvhasználatban
    - 2. Az idegen szavak ejtése és helyesírása
    - 3. Szótévesztés
    - 4. Szóláskeveredések
    - 5. Terpeszkedő kifejezések
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VI. Nyelvhelyesség: Igekötők, ragozás, névmások, nyelvi babonák
    - 1. Igekötő-használati kérdések
    - 2. Nehézségek az ikes ragozásban
    - 3. A suksükölés – és ami körülötte van
    - 4. Egyes vonatkozó névmások használatáról – dióhéjban
    - 5. Nyelvi babonák
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Egybe- és különírás, kis- és nagybetűs írásmód, tulajdonevek
    - 1. Helyesírásunk alapelvei
    - 2. Külön vagy egybe? Ez itt a kérdés…
      - 2.1. Az összetett szavak egybeírásának legtöbbször három fő oka van:
      - 2.2. Igekötős szavak
      - 2.3. A szóösszetételek fajtái
      - 2.4. Mozgószabályok
      - 2.5. Idegen írásmódú előtagot tartalmazó szóösszetételek esetén – a kiejtés függvényében – kétféle módon járhatunk el:
      - 2.6. Tulajdonnevet tartalmazó összetételek írásmódja
    - 3. Hogyan írjam: kisbetűvel, naggyal?
    - 4. A nevek toldalékolásának problémásabb esetei
    - 5. Tulajdonnevekből képzett melléknevek írásmódja – családnevek, földrajzi nevek:
    - 6. Intézménynevek, márkanevek, díjak, kitüntetések, címek
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VIII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Elválasztás, írásjelhasználat, rövidítések, számok
    - 1. Az elválasztás
    - 2. Az írásjelhasználat problematikusabb esetei
      - 2.1. Írásjelhasználat szavak között
      - 2.2. Idézőjel, idézet
      - 2.3. Írásjelhasználat – szavakon belül
    - 3. A fontosabb rövidítések, betű- és mozaikszók
    - 4. Számok írása és a keltezés – néhány fontos tudnivaló
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IX. Levelezési ismeretek
    - 1.A hivatalos levél
    - 2.A magánlevél
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - X. Nyelvünk változatossága
    - 1. Nyelvjárások
    - 2. A magyar nyelv határon túli nyelvváltozatai
      - 2.1. A magyar mint kisebbségi anyanyelv
      - 2.2. A többközpontú magyar nyelv
      - 2.3. Miben különböznek a határon túli nyelvváltozatok?
      - 2.4. A határtalanítás programja
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Nyelvhasználati kérdések
- Záró kérdéssor

« Előző | Következő »

# 4. Viselkedésszabályozás, az iskolai szocializáció néhány kommunikációs vonatkozása

A tanórán a leggondosabb megelőző felkészülési-szervezési tevékenység ellenére is számtalan különféle típusú probléma, konfliktus, az eredményes tanítást-tanulást zavaró szituáció jelentkezik. Az ezekre válaszoló tanári magatartás már ritkábban tervezhető, többnyire spontán reagálást igényel, illetve léteznek tipikus tanulói normaszegések (beszélgetés) és arra adott tipikus tanári reakciók (Ne beszélgessetek! Maradjatok csendben! Ne zavarjátok az órát! vagy: a pedagógus a mutatóujjának feltartásával figyelmeztet, szája elé helyezésével csendet kér). A viselkedésszabályozás lehet preventív, vagyis a sikeres tanulás előfeltételének biztosítását szolgáló (Súgást, puskázást nem akarok tapasztalni.), és lehet korrektív, vagyis a nem kívánatos viselkedés elfogadhatóvá alakítása (Senki nem ír már! Andi ceruzája is már a padon van.). Az utóbbit fegyelmezésnek szoktuk nevezni.

A zavaró szituációk egyik oka az osztálytermi kommunikáció erősen szabályozott, strukturált, aszimmetrikus voltával (világosak a szabályok, hogy kinek mi a szerepe, ki mit engedhet meg magának), másrészt ritualizált jellegével függ össze. A viselkedésszabályozás fő célja: elérni, hogy a tanuló végrehajtson vagy ne hajtson végre bizonyos cselekedeteket a tanítás-tanulás eredményessége, illetve a nevelés, személyiségformálás, szocializáció érdekében.

A korrektív szabályozást kiváltó leggyakoribb okok, és zárójelben a pedagógus reakciói: a jelentkezés elmaradása, a bekiabálás (Majd meghallgatlak, ha előtte jelentkezel. Tudod, hogy nem szeretem a bekiabálást. Várd meg a sorod, téged is meghallgatunk.), a zajongás (Csendet kérek.), a mással foglalkozás (Mit csinálsz a pad alatt?), a nem kívánatos testhelyzet (Fordulj előre!), a tekintet elkalandozása (Figyelj csak ide!), a figyelem lankadása (Figyeljetek, már az ötösnél tartunk!), a feladatvégzésnek az elvárttól eltérő módja (Ne dolgozzatok előre, csak együtt!), a nem megfelelő taneszközhasználat (Miért nem pirossal jelölöd?), a tanuló szereptévesztése (Ne te mondd meg, hogy mit csináljon a társad!), az osztálytermi rituálé be nem tartása (Várj, még ne csomagolj, mert még nem mondtam, hogy lehet).

« Előző | Következő »