Bevezetés az irodalomtudományba

- Bevezetés az irodalomtudományba
- Tartalomjegyzék
- Előszó
- I. INTÉZMÉNYTÖRTÉNET
  - I. 1. Egyetemek és akadémiák a késői középkorban és a korai újkorban (Balázs Mihály)
  - I. 2. Az irodalom intézménytörténete a 18-19. században (Gere Zsolt)
    - I.2.1. Az intézmény fogalma
    - I.2.2. Az irodalom intézményei
    - I.2.3. A Magyar Tudományos Akadémia
    - I.2.4. A Kisfaludy Társaság (1836-1952)
  - I. 3. Ellenőrző kérdések és feladatok az Intézménytörténet című fejezethez
- II. FILOLÓGIA
  - II.1. Fejezetek a filológia történetéből (Fazekas Sándor)
    - II.1.1. Antikvitás
    - II.1.2. A filológia a középkorban
    - II.1.3. A filológia reneszánsza – a reneszánsz filológia
    - II.1.4. Felvilágosodás
    - II.1.5.A modernkori filológia
  - II.2. Legfontosabb módszertani eljárások és szakkifejezések (Fazekas Sándor)
    - II.2.1. A stemma
    - II.2.2. Kiadástípusok
    - II. 2. 3. Fontosabb szakkifejezések listája
    - II. 2.4. Íráshordozók és medialitás
  - II. 3. Digitális filológia (Labádi Gergely)
    - II.3.1. A számítógép mint eszköz
    - II.3.2. A könyvbeli szöveg
    - II.3.3. A számítógép mint médium – a szöveg az információs társadalomban
    - II.3.4. A digitális szöveg
    - II.3.5. Mihez kezd(j)ünk a digitális szöveggel?
    - II.3.6. Digitális szöveg- és tanulmánygyűjtemények, könyvtárak
  - II. 4. Ellenőrző kérdések és feladatok a Filológia című fejezethez
- III. RETORIKA (Ötvös Péter)
  - III. 1. Rövid történet
  - III. 2. A retorikai beszéd felosztása
  - III. 3. Példa a beszédnemek irodalmi használatára
    - III. 3. 1. Petőfi Sándor: Füstbe ment terv
    - III. 3. 2. József Attila: Arany
    - III. 3. 3. Akartok-e rabok lenni?
  - III. 4. Feladatok és kérdések a Retorika című fejezethez
- IV. VERSTAN (Bognár Péter)
  - IV.1. Alapvetés
    - IV.1.1. Az ismétlődés fogalma
    - IV.1.2. Verstan és poétika
    - IV.1.3. Verstan és előadásmód
  - IV.2. Magyar vers, magyar verstan
    - IV.2.1. Nemzeti versidom
    - IV.2.2. Versidomvita
  - IV.3. Általános metrika
    - IV.3.1. A Jakobson–Lotz-axiomatika
    - IV.3.2. Metrikai összetevők + metrikai szabályok
    - IV.3.3. Nyelvi összetevők + metrikai szabályok
      - IV.3.3.1. Összetevők
        - IV.3.3.1.1. A megfelelések fajtái
        - IV.3.3.1.2. A numerikus szabályozottság tárgya
      - IV.3.3.2. Szabályrendszer
        - IV.3.3.2.1. A numerikus szabályozottság elve: szám
        - IV.3.3.2.2. A numerikus szabályozottság elve: tartalom
        - IV.3.3.2.3. A numerikus szabályozottság elve: szám és tartalom
  - IV.4. Példatár a metrikai elemzésekhez
    - Átkozott legyen az éj
    - Angyaloknak nagyságos asszonya (RPHA 99)
    - Mikor Szennakerib az Jeruzsálemet (RPHA 940)
    - Elmelkedesek az örökke-valoságrol (RMKT 17, 9. 77/s)
  - IV. 5. Ellenőrző feladatok és kérdések a Verstan című fejezethez:

« Előző | Következő »

# II.3.5. Mihez kezd(j)ünk a digitális szöveggel?

A számítógépek használatának a fejezet elején emlegetett ambivalenciája, mint említettük, egyrészt a gépekhez való viszony kultúrtörténetébe illeszthető be, másrészt viszont szemléleti kérdés, vagy ha úgy tetszik, a lépték problémája. A klasszikus irodalomtudomány módszertana ugyanis a close reading-re, a szoros olvasás metodikájára épült, azaz alapvetően néhány szerző, néhány szövegének vizsgálatára, míg a számítógépek használatának sajátszerűségei, amint arra már Busa munkája is példa, alapvetően nagy méretű korpuszok vizsgálatát feltételezi.[1] Franco Moretti a distant reading, távoli olvasás fogalmát használja az ilyen típusú megközelítésekre, hangsúlyozva, hogy az egyedi szövegtől eltávolodva olyan redukciós és absztrakciós eszközöket nyerünk, amelyek a tudás speciális, a konkrét szöveg realitása felől nem észlelhető formáját kínálják, olyan trendeket, mintázatokat fedezhetünk fel, amelyek új tudáshoz juthatunk a szöveg alatti (pl. témák, trópusok) és feletti szintekről (műfajok, korszakok, az irodalom ökoszisztémája”).[2] A két megközelítés tehát nem kizárja, hanem kiegészíti egymást. A távoli olvasás klasszikus eredménye például a régi magyar versre jellemző izoszabály felismerése.[3] A Répertoire de la poésie hongroise ancienne (RPHA) magukat az egyes szövegeket nem tartalmazza, de adataikat, így a rímképletüket is, igen. Az izoszabály irodalomtörténetileg releváns kijelentéséhez nem szükséges az egyedi szöveg. Sőt, a szabály felismeréséhez csak az adatbázisra volt szükség, a szövegek elolvasására végső soron nem.

Az alábbiakban a teljességre nem törekedve egy-egy, a filológiai munkát segítő szoftver, projekt elérhetősége és rövid leírása található. A lista elkészítésekor a korábbiakban idézett szakirodalomra, valamint az Andrew W. Mellon Forundation által támogatott Digital Research Tools elnevezésű projekt anyagaira támaszkodtam.

- CollateX. Software for Collating Textual Sources – az Interedition elnevezésű európai COST-programban készült szoftver, amely egy szöveg több variánsának automatikus összehasonlítását végzi el, és a talált hasonlóságok, különbségek vizualizációjával támogatja a szöveg stemmájának megalkotását
- RStudio – nyílt forráskodú szoftver az R programnyelvhez, amely számos, az irodalmi szövegkorpuszok vizsgálatakor használatos kiegészítő programcsomagot tartalmaz[4]
- TAPoR – a Canada Foundation for Innovation és a McMaster University Faculty of Humanities támogatásával fejlesztett online szövegelemző szoftverek gyűjteménye

Versioning Machine – a TEI Guidelinesszal összhangban kódolt szövegvariánsok megjelenítését és összehasonlítását támogatja. Ezen alapul a Petőfi Irodalmi Múzeum Digiphil projektjének megjelenítője

[1]Matthew L. Jockers: Macroanalysis. Digital Methods and Literary History. University of Illionis Press. 2013. (Kindle file. 3. fejezet)

[2]Franco Moretti: Graphs, Maps, Trees. Abstract Models for Literary History. Verso. 2005.; Franco Moretti: Distant Reading. Verso. 2013.; Matthew L. Jockers: Macroanalysis. Digital Methods and Literary History. University of Illionis Press. 2013.

[3]Horváth Iván: A vers. Budapest: 2000, Gondolat. 1991. 170.

[4]L. erről bővebben, sok példával Jockers munkáját! Matthew L. Jockers: Text Analysis with R for Students of Literature. Springer. 2014.

« Előző | Következő »