A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai

- A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai
- Bevezetés
- 1. A tantervelmélet alapfogalmai
  - 1.1. Az oktatási rendszer és tartalmi irányítása
    - 1.1.1. Az oktatási rendszer fogalma
    - 1.1.2. A tanítási-tanulási folyamat egy modellje
    - 1.1.3. A tartalmi szabályozás rendszere
    - 1.1.4. A tanterv fogalmának értelmezései
    - 1.1.5. A tantervi fogalmak fejlődése
  - 1.2. Összegzés
  - 1.3. Fogalomlista
  - 1.5. Tesztfeladatok
- 2. A tantervi szabályozás hazai gyakorlata
  - 2.1. A tantervi rendszer hazánkban: a kurrikulum országos és intézményi szintjei
    - 2.1.1. A Nemzeti alaptanterv
    - 2.1.2. Kerettantervek, programcsomagok, taneszközök
    - 2.1.3. Pedagógiai programok és helyi tantervek
  - 2.2. Összegzés
  - 2.3. Fogalomlista
  - 2.4. Tesztfeladatok
- 3. Tantervi célok, feladatok és követelmények
  - 3.1. A tantervi célrendszer
  - 3.2. A tantervi célok forrásai
  - 3.3. A célok lebontása, megvalósíthatóvá tétele
  - 3.4. Követelmények: tanulási eredmények
  - 3.5. A tanulási eredmények megfogalmazása
  - 3.6. Követelménytaxonómiák
    - 3.6.1. Bloom követelménytaxonómiája
    - 3.6.2. Nagy József kritériumrendszere
  - 3.7. Összegzés
  - 3.8. Fogalomlista
  - 3.9. Tesztfeladatok
- 4. A műveltségi anyag kiválasztása és elrendezése
  - 4.1. A műveltségi anyag kiválasztása
  - 4.2. A műveltségi anyag elrendezése
  - 4.3. Összegzés
  - 4.4. Fogalomlista
  - 4.5. Tesztfeladatok
- 5. A tanári tervezés
  - 5.1. A tanári tervezés tanulásának nehézségei
  - 5.2. A tanári tervezés alapelemei
  - 5.3. A tanári tervezés dokumentumai
    - 5.3.1. A mikrotervezés dokumentumai
    - 5.3.2. Nano szint: Az egyéni fejlesztési terv
  - 5.4. Összegzés
  - 5.5. Fogalomlista
  - 5.6. Tesztfeladatok
- 6. A tantervi értékelés
  - 6.1. A tantervi értékelés
  - 6.2. A tanterv koherenciája
  - 6.3. A tanterv konzisztenciája
  - 6.4. A tanterv kongruenciája
  - 6.5. Összegzés
  - 6.6. Fogalomlista
  - 6.7.Tesztfeladatok
- 7. A pedagógiai értékelés fogalma, funkciói, típusai
  - 7.1. A pedagógiai értékelés fogalma, szerepe a tanítás-tanulás rendszerében
  - 7.2. A pedagógiai értékelés funkciói az oktatási folyamatban
  - 7.3. A pedagógiai értékelés módszerei és típusai
    - 7.3.1. A pedagógiai mérés
    - 7.3.2. A normaorientált értékelés
    - 7.3.3. A kritériumorientált értékelés
  - 7.4. Összegzés
  - 7.5. Fogalomlista
  - 7.6. Tesztfeladatok
- 8. A pedagógiai mérés fogalma, folyamata, eszközei
  - 8.1. Pedagógiai mérőeszközök, mérésmetodikai szabályok és összefüggések
    - 8.1.1. Kérdőívek
    - 8.1.2. Tesztek
    - 8.1.3. Mérési hibák
    - 8.1.4. Jóságmutatók
  - 8.2. A tesztkészítés szempontjai
    - 8.2.1. Feladatírás, feladattipológia
    - 8.2.2. Tesztszerkesztés
  - 8.3. Tudásszint- és képességvizsgáló tesztek
    - 8.3.1. A tudásszintmérő tesztek készítésének folyamata
    - 8.3.2. A képességvizsgáló tesztek alkalmazása
  - 8.4. Összegzés
  - 8.5. Fogalomlista
  - 8.6. Tesztfeladatok
- 9. A tanulók értékelése
  - 9.1. A tanulói értékelés módszertani kérdései
    - 9.1.1. A tanulói értékelés fő funkciói
    - 9.1.2. A tanulói értékelés módszerei, típusai
    - 9.1.3. Tanulói értékelés az értékelést végzők és elvárások szerint
  - 9.2. A tanulói értékelés során keletkező értékletek
    - 9.2.1. Osztályzatok
    - 9.2.2. Szöveges értékelés
  - 9.3. Vizsgák, a vizsgáztatás pszichológiai hatásai
    - 9.3.1. Vizsgatípusok
    - 9.3.2. A vizsgafejlesztés folyamata
    - 9.3.3. Írásbeli és szóbeli vizsgaproduktumok készítése és értékelése
  - 9.4. Összegzés
  - 9.5. Fogalomlista
  - 9.6. Tesztfeladatok
- 10. A tanítási-tanulási folyamat értékelése
  - 10.1. A fejlesztő értékelés jellemzői
    - 10.1.1. A fejlesztő értékelés fogalma
    - 10.1.2. A fejlesztő értékelés alapelemei
  - 10.2. A tanulást támogató értékelés módszerei
    - 10.2.1. Fejlesztőfeladatok az osztálytermi gyakorlatban
    - 10.2.2. Portfólió
    - 10.2.3. A tanítási folyamat értékelése
  - 10.3. Ön- és társértékelés eszközei
  - 10.4. Összegzés
  - 10.5. Fogalomlista
  - 10.6. Tesztfeladatok
- 11. Intézményértékelés
  - 11.1. Az intézményértékelés funkciói
    - 11.1.1. Az intézményértékelés céljai, területei
    - 11.1.2. Az elszámoltathatóság fogalma és jellemzői
  - 11.2. Az iskolák eredményessége
    - 11.2.1. Az eredményesség viszonyítása és mutatói
    - 11.2.2. A pedagógiai hozzáadott érték meghatározása
  - 11.3. Országos és helyi mérések eredményeinek értelmezése, felhasználása
    - 11.3.1. Az átlageredmények és a képességszintek szerinti eloszlások értelmezése
    - 11.3.2. Az átlageredmény értelmezése a családiháttér-index alapján
    - 11.3.3. Az Országos Kompetenciamérés helyi eredményeinek felhasználása
  - 11.4. Összegzés
  - 11.5. Fogalomlista
  - 11.6. Tesztfeladatok
- 12. Rendszerszintű értékelés
  - 12.1. A rendszerszintű értékelés és mérés jellemzői
    - 12.1.1. A rendszerszintű értékelés fogalma és céljai
    - 12.1.2. A rendszerszintű mérések módszerei
  - 12.2. Hazai rendszerszintű felmérések
    - 12.2.1. Hazai mérések, az Országos Kompetenciamérés
    - 12.2.2. Országos mérések
  - 12.3. Nemzetközi rendszerszintű felmérések
    - 12.3.1. A nemzetközi vizsgálatok jellemzői
    - 12.3.2. A nemzetközi mérések eredményei
  - 12.4. Összegzés
  - 12.5. Fogalomlista
  - 12.6. Tesztfeladatok
- Fogalomlista
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 1.1.5. A tantervi fogalmak fejlődése

A tanterv és kurrikulum sokféle formáját ismerjük. Először a hazánkban gyakrabban használtakat mutatjuk be, majd egy még kevéssé ismert szabályzó dokumentumot.

### 1. A kurrikulum fajtái

A különböző tantervi dokumentumokat különböző szempontokból csoportosíthatjuk. A kapcsolódó fogalmak szinte mindegyike megjelenik a hazai szakirodalomban.

## Szövegfeldolgozási feladatok

1.6. Olvassa el Perjés és Vass (2008) tanulmányát!

- Határozza meg a szöveg alapján a következő tantervi fogalmak jelentését! Egy-egy mondatos definíciók megfogalmazására törekedjen!
  - Szillabus
  - Előíró tanterv
  - Curriculum
  - Rejtett tanterv
  - Deklarált tanterv
  - Transzformált tanterv
  - Elsajátított tanterv
  - Tartalomalapú curriculum
  - Kompetenciaalapú curriculum
  - Alaptanterv
  - Kerettanterv
  - Helyi tanterv
  - Kereszttanterv
  - Extra curriculum
- Keressen példákat az eddigi tapasztalatai és tanulmányai alapján az egyes fogalmakra!
- Készítsen fogalomtérképet a tanulmány alapján, amelyen ábrázolja a különböző fogalmak viszonyait! Milyen szempontokból hasonlítanak egymásra, illetve különböznek egymástól?

1.7. Olvassa el Szebenyi (2001) tanulmányát! A szöveg a kezdetektől a 20. század végéig jellemzi a tanterveknek és a róluk való gondolkodásnak a fejlődését.

- Hasonlítsa össze a szerző által megadott egyes szempontok szerint különböző tantervtípusokat az oktatáspolitikai szinten!

o Mit jelent a legitimáció alanyának a szempontja?

o Mit jelent a legitimáció mértékének a szempontja?

o Mit jelent a legitimáció tartalmának a szempontja?

1.8. Vázolja, miben gazdagabb Szebenyi (2001) tárgyalása a Perjés és Vass (2008) tanulmányából megismert fogalomrendszerhez képest!

## Reflexió feladatok

1.9. Jellemezze az összetevőikkel, szemléletükkel a Perjés és Vass (2008), illetve Szebenyi (2001) szövegéből kibontakozó kurrikulum-fogalmat!

1.10. Keressen példákat a tapasztalatai és a korábbi tanulmányai alapján a Szebenyi (2001) definiálta általánosan művelő és társadalomismereti tanterv megjelenésére! Vizsgálja meg, tanulásképében és emberképében miben térhet el ez a két típus egymástól!

1.11. Szebenyi (2001) a tantervek formálódását a 20. század végéig követi. Milyen fejleményeket ismer a 21. századból?

1.12. Tanulmányozza Akker (2005, 19. o.) alábbi sémáját. Keressen példákat korábbi tanulmányai és tapasztalatai alapján az egyes kurrikulum-szintek megnyilvánulására, egymáshoz való viszonyára!

Szándékolt (intended) kurrikulum | Ideális | Jövőkép (vision) – racionálé vagy alapozó filozófia
Formális/írott | A tantervi dokumentumokban, anyagokban meghatározottak
Bevezetett (implemented) kurrikulum | Észlelt | A dokumentumok használói (elsősorban tanári) olvasata
Működő | A tanítás-tanulás adott folyamatai
Elsajátított (attained) kurrikulum | Megtapasztalt | A diákok által értelmezett tanulási alkalmak, tapasztalatok
Megtanult | A tanuló elméjében megvalósult tanulási eredmények

1.13. Hasonlítsa össze az Akker (2005) által megadott fogalmakat a Perjés és Vass (2008) tárgyalásában szereplőkkel! Hol talál köztük egyezéseket?

### 2. Követelményrendszer (standard, sztenderd)

A tartalmi irányítás hazánkban kevéssé ismert eszköze a standard vagy követelményrendszer, amely a célokat és a követelményeket adja csak meg, de a követelményeket részletesen lebontja. Csak egy tartalmi területre vonatkozik, és részletes értékelési rendszer (feladatbank, rendszeres mérés, információközlés) kapcsolódik hozzá (vö. Lauer, Snow, Martin-Glenn, Buhler, Stoutemayer, és Snow-Renner, 2005). A standardok egyszerre szolgálják a tervezés és az értékelés céljait, vagyis a tanítási-tanulási folyamat optimalizálását, tehát a bemeneti és a kimeneti oldal szabályozásának közös eszközét jelentik.

A standardok vagy követelményrendszerek funkciói ennek megfelelően sokrétűek (Lauer és mtsai, 2005):

- A helyi tanterv alapját jelentik, ezek alapján készülnek az intézményi, illetve tanári munkatervek.
- A taneszközfejlesztés ezekre épül, így a fejlesztőmunka alapját adják.
- A mindenkinek megadandó minimum tudásszintet definiálják, ezért a fejlesztőmunka biztosítékát is adják.
- Az értékelés alapjául szolgálnak, mert a standardok alapján mérhető a diákok tudásszintje, így megbízható visszajelzés adható a diák és a tanár eredményességéről.
- Az iskola adminisztratív elszámoltathatósága (Kozma, 2004) ezekre épül, mert a fentiek miatt és a kapcsolódó mérési rendszer révén a tanulói teljesítményeket egyéb tényezőkkel összevetve az iskola eredményességét, hatékonyságát, méltányosságát is jellemezni lehet.
- Érdemes azt is kiemelni, hogy a standardalapú oktatásban a mérések lehetővé tehetik a problémák árnyaltabb megragadását, így a fejlesztéshez, forráselosztáshoz, tanártovábbképzési igények meghatározásához intézményi szinten is hozzájárulhat.

Az első három pont hazánkban a NAT-ra is érvényes, a negyedik csak az érettségi követelményeken keresztül valósul meg, az utolsó kettőhöz pedig az Országos kompetenciamérés szolgáltat (nem teljes körű) adatokat (l. 12. fejezet).

A standardok a tanulás látható eredményét (a vizsgálható viselkedést, produktumot, l. 3. fejezet) helyezik a középpontba, nem a külső szemlélő számára láthatatlan, a diák elméjében létező tudást. A láthatóság, vizsgálhatóság, mérhetőség kritériuma miatt a standardok tipikusan ismeretekre és képességekre irányulnak. Ezért ami szerepel bennük, az jobban megragadható, mint a hagyományos tantervekkel; ugyanakkor ami nem szerepel bennük (az érzelmi-motivációs terület), azt fenyegetheti a hangsúlyvesztés a mindennapok gyakorlatában.

Hazánkban időnként felvetődik, hogy szükség lehet a NAT mellett követelményrendszerekre is, mint tartalmi szabályzó eszközökre a közoktatásban. A rendszerváltás után, az első NAT kidolgozása során felmerült a lehetőség, hogy a csak a nevelés-oktatás alapelveit rögzítő alaptantervet követelményrendszer egészítse ki (Lukács, 1993), de végül ehelyett a korábbi gyakorlatot jobban követő kerettantervek készültek. A felsőoktatásban például a tanárképzésben már megjelent a követelményrendszer (sztenderdek, Kotschy, 2011).

A standardalapú oktatás (standards based education; tágabban outcome based education) legismertebb példája az Egyesült Államok gyakorlata; ott csak követelményrendszert használnak központi bemeneti tartalmi szabályzó eszközként (Zsigmond, 2000; state standards). Az 1990-es években kezdtek központi bemenetei tartalmi szabályzást alkalmazni, és a helyi, iskolai, pedagógusi autonómia erős hagyományaihoz igazodva a standardok alkalmazása tűnt alkalmasabb eszköznek. Minden szövetségi állam, illetve több szövetségi pedagógus szakmai szervezet fejlesztett standardokat. Ezek kutatása és alkalmazása után indult el egy alulról építkező folyamat a közös, szövetségi standardok (common core standards, http://www.corestandards.org/) meghatározására.

## Reflexiófeladat

1.14. Vizsgáljon meg egy szabadon választott követelményrendszert! Azonosítsa, hogyan jelennek meg a fenti jellemzésben tárgyalt vonások a konkrét dokumentumban!

« Előző | Következő »