Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban

A fejlesztés végső célja, felkészíteni a gyermeket képességeihez mérten a lehető legnagyobb mértékű önkiszolgálásra, lehetőség szerinti önálló életvitelre, valamint alkalmassá tenni a közösségi életre a kommunikáció és a szocializáció fejlesztésén keresztül. Az óvodai foglalkozások során törekedni kell a motiváció fenntartására, a csoportban az egymáshoz való közeledésre, a szociális kapcsolatok fejlesztésére.

Játék | Általános jellemzők Az értelmileg akadályozott gyermekek játéka alacsonyabb szintű, minőségileg eltér a kortársak játékától. Gyakran hiányzik a természetes kíváncsiság, kreativitás és fantázia a játéktevékenységből. Általában nem kezdeményezik a játékot, igénylik a felnőtt irányítását. Kedvelik a mozgásos játékokat, sokszor sztereotipen rakosgatnak, szájukba veszik vagy dobálják a játékeszközöket, ki-be pakolnak. A játékfejlődés hosszú ideig megrekedhet a gyakorló játékok szintjén, de megjelennek az egyszerű szerepjátékok is. Ajánlott feladatok Az óvodapedagógus törekedjen a játékkedv felkeltésére, a társakkal való közös játék megtanítására, az interakció támogatására és a játékeszközök megismertetésére. A játékok során fejlessze a gyermek beszédét, mozgását, finommotorikáját, megismerő képességeit (gondolkodását, észlelését, figyelmét, emlékezetét, képzeletét, érzékelését). A játékok segítségével fejlessze a gyermek szabálytudatát. A játék lehetőséget nyújt az életviteli- és viselkedési szabályok gyakorlására. Lényeges a megfelelő minta nyújtása. A játékeszközök céltalan pakolgatását értelmes játékká lehet alakítani (pl. a kockákat az autóba lehet pakolni, amit el lehet szállítani; lehet csoportosítani a játékokat alakjuk, anyaguk, formájuk szerint). Játék során lehetőség adódik az egyéni fejlesztésre is.
Verselés, mesélés | Általános jellemzők A beszéd tartalmilag szűkös, gyakran alig érthető és hibás a hangképzés. A beszédmegértés gyenge. Az egyszerű mondókák segítik a beszédkedv felkeltését. Az egyszerű verseket, rövid meséket nem mindig értik meg. Ajánlott feladatok Az óvodapedagógus törekedjen az egyszerű népi mondókák, versek megtanítására. Aktivizálja, motiválja az értelmileg akadályozott gyermeket mondóka segítségével. A mondókákat érdemes mozgással is kísérni. Segítse a kommunikációs készség fejlesztését a fejlettségi sajátosságoknak megfelelő, érthető és élvezhető gyermek- és népköltészeti alkotások, mondókák együttes hangoztatásával, mesék előadásával. Fejlessze az akusztikus figyelmet mondókák segítségével (pl. jól felhasználhatók a hosszú-rövid, gyors-lassú, magas-mély hangok megkülönböztetésére). Verssel, mondókákkal, mesével folyamatosan bővítse az értelmileg akadályozott gyermek szókincsét és gyakoroltassa a nyelvtani szerkezeteket. Segítsen a verseket, meséket a gyermekek egyéni fejlettségi szintjének megfelelően feldolgozni azokkal a szavakkal, amelyek a gyermek szókincsében megtalálhatóak. A megértést képekkel, dramatizálással is lehet segíteni. A mesehallgatást az egyéni fejlesztés során, gyógypedagógus segítségével elő lehet készíteni.
Ének, zene, énekes játék, gyermektánc | Általános jellemzők A zene az értelmileg akadályozott gyermekek esetén is hat a személyiségre, a kognitív funkciók fejlődésére, segíti a tanulási folyamatokat. A közös zenélés pozitív élményeket nyújt és fejleszti a kommunikációt, a kapcsolatteremtést, és ez által a szocializációt. Az értelmileg akadályozott gyermekek az elemi szintű szabályokat sok gyakorlás után tanulják meg. Ajánlott feladatok Fontos a zenei érdeklődés felkeltése, a zene megszerettetése, a ritmusérzék és a zenei hallás fejlesztése, a zenei emlékezet fejlesztése, a hallási differenciáló képesség (gyors-lassú, halk-hangos) fejlesztése. Az óvodapedagógus használja ki az óvodai élet során a zene megnyugtató, figyelemkeltő, motiváló szerepét. Nyújtson élményt a közösen játszott énekes játékokkal. Figyelmeztesse a gyermeket a szabályhoz kötött énekes játékok közben a szabályok folyamatos betartására. Törekedjen a beszéd, mozgás, zene, játék összekapcsolására, egymás hatásának erősítésére, ami elősegíti a belső ritmus kialakulását. A közös énekes játékok során erősítse a gyermek társas kapcsolatainak alakulását. Ösztönözze a hangszerek kiválasztását és megszólaltatását, ami lehetőséget nyújt az önkifejezésre. Mivel az egyszerű hangszerek megszólaltatása nem igényel semmiféle zenei képességet, az értelmileg akadályozottak is könnyen meg tudják szólaltatni.
Rajzolás, festés, mintázás, kézi munka | Általános jellemzők Mozgásos ügyetlenség, ami a manualitásban is megjelenik. A finommotorikus mozgások fejlődése lassú. Megfigyelhető a szem-kéz koordináció zavara. A háromujjas fogás kialakulása késik. Nehézséget okoz a két kéz együttmozgása. Általában ritkán van spontán indíttatásuk barkácsolásra. Az ábrázolás sajátossága: alaktalan firka, nehezen felismerhető vonalak, kezdetleges emberábrázolás. A szenzoros tevékenységek fejlesztésére irányuló speciális munka célja, hogy az értelmileg akadályozott gyermekek a nem céltudatos tevékenységekről áttérjenek a feladatok tervszerű teljesítésére. Ajánlott feladatok Az óvodapedagógus keltse fel az értelmileg akadályozott gyermek alkotási kedvét. Fejlessze a kéz és ujjak finom mozgásait, alakítsa ki a célirányos kézmozgásokat, fokozza az ujjak tapintásérzetét. Fejlessze a szem-kéz koordinációt, a téri tájékozódást. Segítsen az egyszerű ok-okozati összefüggések felismertetésében. Ismertesse meg a gyermekkel az alapszíneket és egyszerű formákat, valamint különböző alkotási technikákat (pl. festés, nyomdázás, gyurmázás, tépés, rajzolás stb.) Tanítsa meg a helyes ceruzafogást, a különböző eszközök használatát. Fontos, hogy a gyermek szerezzen sikerélményt alkotás közben.
Mozgás | Általános jellemzők Térben bizonytalanul tájékozódnak. Bizonytalanul ismerik fel a téri relációkat. Az egyszerűbb téri helyzeteket (föl, le, előre, hátra, fölött, alatt, ki, be) gesztusokkal kísért utasításokkal viszonylag könnyen megtanulják és végrehajtják, de önállóan reprodukálni csak sokkal később tudják. A tájékozódásban a saját test a viszonyítási pont, amelynek segítségével a különböző téri relációk értelmet nyernek. Mozgásuk összerendezetlen, ügyetlen, bizonytalan és lassú. Ajánlott feladatok Az óvodapedagógus törekedjen a mozgásos gyakorlatok során az erő, ügyesség, állóképesség, egyensúlyérzék fejlesztésére. Fejlessze az összerendezetlen, nem megfelelő ritmusú mozgásokat. Kezdeményezzen nagymozgásos gyakorlatokat (pl. járás, futás, ugrás, kúszás, mászás). A nagymozgásos gyakorlatokhoz lehet eszközöket is használni. Hasznosak a játékos utánzó gyakorlatok, ahol a gyermeknek kezdetben csak utánozni kell az óvodapedagógus mozdulatait. Az óvodapedagógus a mozdulatokhoz adjon instrukciókat is, hangozzon el a mozdulat megnevezése is (pl. Emeld fel a jobb kezedet!). Lényeges a téri orientáció fejlesztése. Az irányok megkülönböztetését és begyakorlását jelzésekkel is lehet segíteni (pl. piros szalaggal).
A külső világ tevékeny megismerése Matematikai tartalmú tevékenységek | Általános jellemzők Az óvodába kerüléskor bizonytalanul tájékozódnak a közvetlen környezetükben. A mennyiségfogalom nem kialakult, csak néhány számnevet használnak. Ajánlott feladatok Az óvodapedagógus nyújtson az értelmileg akadályozott gyermek számára képességeikhez mérten minél több ismeretet, tapasztalatot a közvetlen természeti és társadalmi környezetéről. Támaszkodjon a fejlesztéseknél a gyermek meglévő tapasztalataira és ismereteire. Segítse a közvetlen környezet tárgyainak megismerését. Segítse megismerni a tágabb környezetet (pl. lehetőség szerint el lehet vinni az értelmileg akadályozott gyermeket is színházba, kirándulásra, járművön történő utazásra). Segítse az ok-okozati összefüggések megértését (pl. tavaszi időjárás megfigyeltetésével és ehhez kapcsolódva a tavaszi öltözködés megbeszélésével).

Étkezés
Torna

« Előző | Következő »