Bevezetés az irodalomtudományba

- Bevezetés az irodalomtudományba
- Tartalomjegyzék
- Előszó
- I. INTÉZMÉNYTÖRTÉNET
  - I. 1. Egyetemek és akadémiák a késői középkorban és a korai újkorban (Balázs Mihály)
  - I. 2. Az irodalom intézménytörténete a 18-19. században (Gere Zsolt)
    - I.2.1. Az intézmény fogalma
    - I.2.2. Az irodalom intézményei
    - I.2.3. A Magyar Tudományos Akadémia
    - I.2.4. A Kisfaludy Társaság (1836-1952)
  - I. 3. Ellenőrző kérdések és feladatok az Intézménytörténet című fejezethez
- II. FILOLÓGIA
  - II.1. Fejezetek a filológia történetéből (Fazekas Sándor)
    - II.1.1. Antikvitás
    - II.1.2. A filológia a középkorban
    - II.1.3. A filológia reneszánsza – a reneszánsz filológia
    - II.1.4. Felvilágosodás
    - II.1.5.A modernkori filológia
  - II.2. Legfontosabb módszertani eljárások és szakkifejezések (Fazekas Sándor)
    - II.2.1. A stemma
    - II.2.2. Kiadástípusok
    - II. 2. 3. Fontosabb szakkifejezések listája
    - II. 2.4. Íráshordozók és medialitás
  - II. 3. Digitális filológia (Labádi Gergely)
    - II.3.1. A számítógép mint eszköz
    - II.3.2. A könyvbeli szöveg
    - II.3.3. A számítógép mint médium – a szöveg az információs társadalomban
    - II.3.4. A digitális szöveg
    - II.3.5. Mihez kezd(j)ünk a digitális szöveggel?
    - II.3.6. Digitális szöveg- és tanulmánygyűjtemények, könyvtárak
  - II. 4. Ellenőrző kérdések és feladatok a Filológia című fejezethez
- III. RETORIKA (Ötvös Péter)
  - III. 1. Rövid történet
  - III. 2. A retorikai beszéd felosztása
  - III. 3. Példa a beszédnemek irodalmi használatára
    - III. 3. 1. Petőfi Sándor: Füstbe ment terv
    - III. 3. 2. József Attila: Arany
    - III. 3. 3. Akartok-e rabok lenni?
  - III. 4. Feladatok és kérdések a Retorika című fejezethez
- IV. VERSTAN (Bognár Péter)
  - IV.1. Alapvetés
    - IV.1.1. Az ismétlődés fogalma
    - IV.1.2. Verstan és poétika
    - IV.1.3. Verstan és előadásmód
  - IV.2. Magyar vers, magyar verstan
    - IV.2.1. Nemzeti versidom
    - IV.2.2. Versidomvita
  - IV.3. Általános metrika
    - IV.3.1. A Jakobson–Lotz-axiomatika
    - IV.3.2. Metrikai összetevők + metrikai szabályok
    - IV.3.3. Nyelvi összetevők + metrikai szabályok
      - IV.3.3.1. Összetevők
        - IV.3.3.1.1. A megfelelések fajtái
        - IV.3.3.1.2. A numerikus szabályozottság tárgya
      - IV.3.3.2. Szabályrendszer
        - IV.3.3.2.1. A numerikus szabályozottság elve: szám
        - IV.3.3.2.2. A numerikus szabályozottság elve: tartalom
        - IV.3.3.2.3. A numerikus szabályozottság elve: szám és tartalom
  - IV.4. Példatár a metrikai elemzésekhez
    - Átkozott legyen az éj
    - Angyaloknak nagyságos asszonya (RPHA 99)
    - Mikor Szennakerib az Jeruzsálemet (RPHA 940)
    - Elmelkedesek az örökke-valoságrol (RMKT 17, 9. 77/s)
  - IV. 5. Ellenőrző feladatok és kérdések a Verstan című fejezethez:

« Előző | Következő »

# II.3.1. A számítógép mint eszköz

A számítógép használata írott szövegek vizsgálatára lényegében a számítógépek modern kori megjelenésével egyidős. Roberto A. Busa már az 1940-es évek elejétől kutatta ennek lehetőségét, és 1949-ben az IBM-nél kezdte rögzíteni Szent Tamás életművének teljes szóanyagát, az Index Thomisticust, ami aztán a számítástechnika aktuális állapotának megfelelően mindig új és új formátumot kapott: a lyukkártyák milliót előbb 1800 mágnesszalag, utóbb egyetlen CD-lemez váltotta le.[1] A számítógépek használatát az irodalomtudományban – ugyanúgy, mint általában a gépek használatát a nyugati kultúrában a 19. század eleje óta[2] – sokáig sajátos kettősség uralta: egyrészt úgy tűnt, számos olyan kérdés megoldható használatával, amelyet addig az emberi tényező korlátozott. A gép például nem fárad el és nem unja meg a munkát, nem ugrik a szeme sort, következetesen érvényesíti a vizsgálat megadott paramétereit. Másrészt a számítógépek használatát meglehetősen ambivalensen értékelte az irodalomtudomány, vagy feltétel nélkül ünnepelte – hiányosságait a technika fejletlenségének tudva be –, vagy lebecsülte.

[1]Roberto Busa: Foreword. Perspectives on the Digital Humanities. In Susan Schreibman, Ray Siemens, John Unsworth (ed.). A Companion to Digital Humanities. Oxford: Blackwell. 2004.

[2]Hermann Bausinger: Népi kultúra a technika korszakában. Ford. Szijártó Zsolt. Budapest: Osiris. 1995.

## Feladat

Keresse ki az alábbi idézetekből azokat a helyeket, amelyek a kettős megközelítés egykorú meglétét igazolják!

Úgy tűnik, a számítógépek jelenleg konkordanciák készítésében és a metrikai elemzések szellemtelenebb részének elvégzésében szolgálhatnak bennünket a leginkább. (Martin L. West: Szövegkritika és szövegkiadás. Ford. Bolonyai Gábor. Budapest: Typotex. 1999. [1973] 90.)

Tudomásom szerint nem végeztek eddig számítógépes metrikai vizsgálatot magyar anyagon. Ez a feladat jelenlegi számítógépeinkkel csak részben végezhető el. Teljes egészében elemezni tudja a gép a szöveg időmértékes metrikai sajátosságait, a hangsúlyos verselés szerinti elemzést azonban csak mechanikus, külső segítséggel végezheti el (ha a hangsúlyokat, illetve ezek bizonyos fajtáit a gépen kívüli eszközökkel jelöljük a szövegben). Abban az esetben azonban, ha a hangsúlyos verselést külső segítséggel a gép elvégzi, az ilyen vizsgálatot könnyűszerrel összekapcsolja az időmértékes verselés eredményeinek vizsgálatával, és az eredményeket kölcsönösen korrelálja. [...] Konkrét vizsgálatunkban csak az időmértékes verselés szerint elemeztük a szövegeket, a hangsúlyos verselés elemzésére felállított hipotetikus program túl bonyolultnak bizonyult a számítógép számára. (Voigt Vilmos: Számítógépes ritmuselemzési kísérlet. Irodalomtörténeti Közlemények. 76.2. [1972] 203–204.)

« Előző | Következő »