Idegennyelv-oktatás nyelvtanulási nehézséggel küzdők számára

- Idegennyelv-oktatás nyelvtanulási nehézséggel küzdők számára
- Előszó
- Bevezető
- 1. Az inkluziv nevelés kihívásai
  - Irodalom
- 2. A hatékony tanítás, tanulás összetevői
  - Iskolai teljesítmény
  - Mit jelent a látható tanulás és tanítás?
  - Az olvasásfejlesztő tényezők hatása
  - Ismételt olvasásprogramok
  - Fonématudatosság
  - Szövegértés-fejlesztő programok
  - A ’gyorsítás’ hatása
  - Az osztályok szerveződése
  - Az osztálylétszám
  - A képesség szerinti csoportosítás
  - A buktatás, visszatartás
  - A sikeres tanítás kulcsa
  - Szaktárgyi tudás vs. pedagógiai, metodológiai ismeretek
  - A mikrotanítás
  - Az elvárások hatása az iskolai teljesítményre
  - Az értékelések, önértékelések hatása az iskolai teljesítményre
  - Az előzetes teljesítmények hatása
  - Az iskola előtti programok hatása
  - A tanulásra való beállítódás
  - A kreativitás és a tanulásra való beállítódás összefüggése
  - Motiváció vagy motiválás?
  - A motiváció
  - Összefoglalás
  - Összefoglaló feladatok
  - További internetes források:
  - Irodalom
- 3. Az anyanyelv elsajátításának zavarai
  - Az anyanyelv-elsajátításról
  - Az anyanyelvelsajátítási folyamatok
  - A beszédprodukció fejlődése
  - A beszédészlelés fejlődése
  - A beszédképesség zavarai
  - A diszfázia
  - Az agrammatizmus
- 4. Beszédészlelés, beszédmegértés
  - A beszédészlelés és megértés zavarai
  - A beszédészlelés akusztikai, fonetikai és fonológiai zavara
- 5. A diszlexia, diszgráfia felismerése
  - Irodalom
- 6. A vizuális differenciálás, a vizuális fejlesztés technikái
  - A vizuális részképesség fejlesztése idegennyelv-órán
    - Vizuális emlékezet, transzformációs képesség
    - Vizuális diszkrimináció
    - Vizuális emlékezet – koncentrációfejlesztéssel
    - Vizuális diszkrimináció, keresés a szövegben
    - A vizuális emlékezet fejlesztése I.
    - A vizuális emlékezet fejlesztése II.
    - Alak-háttér megkülönböztetés
    - A vizuális emlékezet fejlesztése III.
    - Vizuális emlékezet – verbális emlékezet
    - Vizuális differenciálás, vizuális emlékezet szerialitással
    - Vizuális analizálás, emlékezet, koncentrációfejlesztés
    - Vizuális figyelem
      - Megoldás
    - Vizuális differenciálás
    - Vizuális alak-háttér megkülönböztetés
    - Vizuális emlékezet – struktúraemlékezet
  - Zárógondolatok
  - Irodalom
- 7. Az auditív percepció, az auditív differenciálási képesség fejlesztése
  - Feladatok
  - Nem kiejtett betűk
  - Feladatok
  - Feladatok
  - Multiszenzoros technikák
- 8. Az emlékezet
  - Az emlékezeti rendszerek
  - Munkamemória
  - A fonológiai hurok
  - A téri-vizuális vázlattömb
  - Epizodikus puffer
  - A központi végrehajtó
  - Többszörös emlékezeti rendszer
  - Szótő-kiegészítés
- 9. Emlékezetfejlesztési gyakorlatok
  - Emlékezetfejlesztés
  - Irodalom
- 10. Vázlat, gondolattérképek, táblázatok, koncentrikus körök
  - A vázlat
  - Gondolattérképek
  - Koncentrikus körök, táblázatok
  - Irodalom
- 11. Szótanulás, szócsaládok tanítása
  - A hierarchikus háló modell
  - A hálózatmodell
  - Szóalak alapján (etimológiai)
  - Jelentés alapján (szemantikai)
  - A szavak osztályokba sorolása
  - Területek/tárgykörök (domain)
- 12. Színes nyelvtan
  - Irodalom
- 13. Kooperatív munka: A projektmódszer.
  - A projektpedagógia célja
  - Az önálló tanulás megalapozása
  - A pedagógiai projekt fogalma
  - A projektmunkában résztvevők
  - Iskolai és iskolán kívüli projektek
  - Az időkeretek
  - A kezdeményezés
  - A projekt eredménye
  - A projekt értékelése
  - Projektötlet nyelvi órához
  - Irodalom
- Zárófeladatok

« Előző | Következő »

# A ’gyorsítás’ hatása

Hattie könyvében az ötödik helyen szerepel a teljesítményt meghatározó tényezők között a ’gyorsítás’ (acceleration) (rs.5.). Ez a kifejezés a tehetséggondozás körébe tartozik: a kiemelkedően okos tanulóknak lehetőséget biztosít az iskola arra, hogy a képességeikhez jobban hasonlító társaikkal együtt haladjanak, vagyis a fiatalabbak együtt tanulhatnak idősebb társaikkal, és beigazolódott, hogy a gyorsabb tempóban haladók képesek lépést tartani azokkal a jó képességű társakkal is, akikhez egy felsőbb évfolyamban csatlakoztak. Kérdés, hogy ha a ’gyorsítás’ ennyire jól hat a teljesítményre, akkor miért nem használják ki ennek lehetőségét sok iskolában. Általában erre azt felelik, hogy szociálisan és az interperszonális kapcsolatok tekintetében ez nem tesz jót, azonban Kent (1992) vizsgálataiban pont arra jutott, hogy igazából a gyorsított haladás az, ami szociálisan pozitívan hat, és pont annak van negatív szociális hatása, ha nem engedjük a tanulót a maga tempójában haladni. Levin (1988) felveti, hogy ha ennek a programnak ilyen hatása van, akkor miért nem használjuk ezt a nem tehetséges gyerekek felzárkóztatására, ugyanis egy ilyen programban specifikált határidőket szabnak meg, amikorra teljesíteni kell az elvárásokat, ösztönző oktatási programok vannak, aminek a kidolgozásában az egész tantestület részt vesz, kihasználják a helyi közösség oktatást segítő egyéb forrásait.

« Előző | Következő »