A történelem segédtudományai

- A történelem segédtudományai
- Heraldika
  - Tartalom
  - 1. Heraldika
    - 1.1 A heraldika fogalma, tárgya
    - 1.2 A heraldika elnevezésének eredete
    - 1.3 A heroldok Magyarországon
    - 1.4 A címer fogalma
    - 1.5 A címerek eredete
    - 1.6 Az élő heraldika kora
    - 1.7 A hanyatló heraldika kora
  - 2. A címer alkotórészei
    - 2.1 A címerpajzs
      - 2.1.1. A pajzsmező borításai
      - 2.1.2. A heraldikai színkánon
      - 2.1.3. A heraldikai bőrök
      - 2.1.4. A pajzsmező felosztása
      - 2.1.5. Mesteralakok
        - 2.1.5.1. A hasítás
        - 2.1.5.2. A vágás
        - 2.1.5.3. Szelés vagy harántosztás
        - 2.1.5.4. Kombinált osztások
      - 2.1.6. Részösszefoglalás
      - 2.1.7. Címerképek
        - 2.1.7.1. A címerképek használata
        - 2.1.7.2. Emberalakok
        - 2.1.7.3. Állatalakok
    - 2.2. A sisak
      - 2.2.1. A sisak mint rangjelölő
      - 2.2.2. A sisak ábrázolásának heraldikai szabályai
    - 2.3. A sisakdísz
    - 2.4. A sisaktakaró
      - 2.4.1. A sisaktakaró alkalmazási szabályai
    - 2.5. Külső díszek
      - 2.5.1. A pajzstartók
      - 2.5.2. A címersátor
      - 2.5.3. A címer szalag
    - 2.6. Címerleírás
    - 2.7. Címerszimbolika
    - 2.8. Címerjog
  - Tudásmérő
- Numizmatika
  - Tartalom
  - 1. A numizmatika fogalma
    - 1.1. A numizmatika elnevezésének eredete
    - 1.2. A numizmatika tárgya
    - 1.3. A pénz fogalma
    - 1.4. A numizmatika jelentősége
  - 2. Egy kis tudománytörténet
  - 3. Fontosabb numizmatikai alapfogalmak
  - 4. Az egyetemes pénzverés történetéből
  - 5. A magyarországi pénzverés történetéből
  - 6. A pénzhamisítás történetéből
  - 7. Könyvajánló
  - Tudásmérő
- Kronológia
  - Tartalom
  - 1. Kronológia
    - 1.1. A kronológia fogalma és rendeltetése
    - 1.2. Abszolút és relatív kronológia
    - 1.3 A kronológia alapkérdései
    - Feladatok
  - 2. Az időmérés kezdőpontjai
    - 2.1. Origók és érarendszerek
      - 2.1.1. Abszolút érarendszerek
        - 2.1.1.1. Az alexandriai világéra
        - 2.1.1.2. A konstantinápolyi (vagy bizánci) világéra
        - 2.1.1.3. A zsidó világéra
      - 2.1.2. Relatív érarendszerek
        - 2.1.2.1. Az ókori görög időszámítás
        - 2.1.2.2. Római időszámítás a város alapításától
        - 2.1.2.3. A diocletianusi éra
        - 2.1.2.4. A keresztény időszámítás
        - 2.1.2.5. A mohamedán aera
        - 2.1.2.6. További fontosabb archaikus érák
      - 2.1.3. Modern érarendszerek
        - 2.1.3.1. A francia forradalmi aera
        - 2.1.3.2. Az olasz fasiszta éra
        - 2.1.3.3. A sztálini szovjet forradalmi naptár
    - 2.2 A különféle érarendszerek átszámítási problémái
    - 2.3 Feladatok
  - 3. Mértékegységek az időszámításban
    - 3.1. Természetes mértékegységek az idő mérésében
      - 3.1.1. A nap
      - 3.1.2. A hónap
      - 3.1.3. Az év
    - 3.2. Mesterséges mértékegységek az idő mérésében
      - 3.2.1. A hét
      - 3.2.2. Az óra
      - 3.2.3. A perc
    - 3.3 Feladatok
  - 4. Naptári rendszerek
    - 4.1. Lunaris naptár
    - 4.2. Solaris naptár
    - 4.3. Lunisolaris naptár
    - 4.4. Precesszió, világidő, asztrológia
    - 4.5. A római naptár fejlődése
      - 4.5.1. A római parasztkalendárium
      - 4.5.2. A római lunaris naptár
      - 4.5.3. A római lunisolaris naptár
      - 4.5.4. A julianus naptár, azaz a római solaris naptár
        - 4.5.4.1. Szökőévek
        - 4.5.4.2. A szökőnap problémája
      - 4.5.5. A gregorianus naptár
        - 4.5.5.1. A Gergely-naptár elterjedése
    - 4.6 Feladatok
  - 5. A keresztény naptárhasználat gyakorlata
    - 5.1. Évkezdő napok (stilusok)
    - 5.2. Hitelesítő évjelölések
      - 5.2.1. Annus regni
      - 5.2.2. Annus pontificatus
      - 5.2.3. Indictio
      - 5.2.4. Epacta
      - 5.2.5. Concurrens
      - 5.2.6. Vasárnapi betű
      - 5.2.7. Aranyszám
    - 5.3 Feladatok
  - 6. A naptárhasználat magyarországi gyakorlata
    - 6.1. Római és keresztény napjelölési formák, bolognai napszámítás, csízió
    - 6.2. Királyi hadoszlások és a relatív időjelölés technikája
    - 6.3. A hónapok magyarországi elnevezései
  - Tudásmérő

« Előző | Következő »

# 3. Fontosabb numizmatikai alapfogalmak

Miről szól ez a fejezet?

Ebben a fejezetben a numizmatika legfontosabb szakkifejezéseivel ismerkedhet meg, amelyek ismerete és pontos használata a szakirodalom megértése szempontjából is fontos.

Tanulási tipp

A fogalmak megjegyzése könnyebb, ha megfelelő szövegösszefüggésben találkozik velük. Ezért az alábbi fogalomgyűjteményt érdemes folyamatosan használni, amíg tudása nem lesz szilárd!

A numizmatikával való foglalkozáshoz néhány alapfogalom ismerete elengedhetetlen, ezeket gyűjtöttük össze az alábbiakban. Ezen fogalmak ismerete a történelemtanítás során a pontos fogalomhasználat érdekében is szükséges.

Előlap

A pénzeken a pénzverési joggal rendelkező uralkodó képét (innen való közismert neve: fej) vagy az állam címerét tartalmazó oldal.

Értékpénz

Azok a pénzek, amelyek névértéke és fémértéke megegyezik. (Pl. Magyarországon az 1892 után bevezetett 10 és 20 koronás aranyérme.)

Fémérték

A pénzben lévő nemesfém forgalmi értéke. A pénzverés jövedelmezősége érdekében a fémérték általában a névérték alatt marad.

Forgalmi súly

Az a legkisebb súly, amellyel az érme még forgalomban lehet. Ha az érme súlya a kopás miatt a forgalmi súly alá csökken, bevonják.

Hátlap

A pénzeknek általában írást tartalmazó hátoldala.

Névérték

Az az érték, amelyet a kibocsátó a pénzen feltüntet. A felhasználók a pénzeket a rajtuk feltüntetett értékben kötelesek elfogadni.

Nyerssúly

Az érme teljes súlya.

Palást

A pénzérme éle, oldala, amely lehet sima, de gyakran valamilyen díszítést (recézett, írás, ábra) hordoz.

Pénzverés al marco

A középkorban szokásban volt pénzverési mód, amikor csak azt írták elő, hogy a pénzverési alapsúlyból (a márkából, innen a név: al marco) hány darab érmét kell verni. Az al marco vert érmék súlya nagy ingadozást mutat.

Számítási pénz

A pénzforgalom és a számolás megkönnyítése érdekében a középkorban használatos számítási egység, amely nem konkrét pénzérmét jelentett, hanem annak valamekkora többszörösét. Pl. Magyarországon a 13-14. században a penza 40 dénárt jelentett. Mai pénz szavunk is a penza szóra megy vissza.

Színsúly

Az érmében lévő nemesfém súlya grammban kifejezve.

Szükségpénz

Rendkívüli esetekben, forgalmi pénz hiányában, szükségből készített, pénzt pótló. különféle anyagú (fa, bőr, fém, papír) pénzpótló darabok, amelyeket a körülmények rendeződése után beváltottak. Gyakran alkalmazták megszálló csapatok zsoldjának fizetésére (ún. megszállási pénzek). Ilyen pénzt veretett például a francia forradalom hadserege Luxemburg megszállásakor 1795-ben (bronzból és ezüstből), vagy Magyarországon a Vörös Hadsereg 1944/45-ben.

Tartásfok

A tartásfok a régi pénzek numizmatikai értékének meghatározását segítő nomenklatúra. A pénzek állapota – ezáltal kereskedelmi értéke – nagyban függ használtságuk fokától tartásuk minőségétől. Tartásfok szerint a pénzek például az alábbi típusokba (tartásfokba) sorolhatók: BU (Brilliant Uncirculated): kiváló állapotú, forgalomba sosem került érme, amelyen még harmincszoros nagyítással sem fedezhető fel sérülés.

UNC (Uncirculated): pénzforgalomban nem volt, verdefényes érme, amelyen harmincszoros nagyítással legfeljebb 0,1 mm-es, már érmétől származó sérülés látható.

F (Fine): szép állapotú pénz, ami papírpénz esetén nagymértékű használatot jelent, jelentős mértékű kopással és gyűrődéssel.

« Előző | Következő »