Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői

A következő táblázat a gyengénlátás és aliglátás óvodáskori gyanújeleit foglalja össze.

Lényeges megjegyezni, hogy a felsorolt jelek nem minden gyermeknél jelentkeznek. Vannak például olyan gyermekek, akik csekély látásmaradvánnyal jól közlekednek, ezért ha az óvodában a látássérülés gyanúja fennáll, minél előbb szakorvosi vizsgálatot kell kérni. Az esetek többségében szemüveggel lehet korrigálni a látást. Amennyiben azonban a látássérülés eléri a gyengénlátás határát, lényeges, hogy a gyermek a Látásvizsgáló Bizottsághoz kerüljön, ahol a gyermek sajátos nevelési igényét szakértői véleménnyel is megállapítják.

1. Látásélesség távolra és közelre | A gyermek: a felé közeledő személyt csak 1-2 cm-ről, vagy közelebbről ismeri fel, ha az nem ad hangot (gyakran „nem köszön előre” ismerőseinek); arcmimikára és gesztusokra (mosolygás, rosszalló arckifejezés, bólintás, fejcsóválás stb.) hang kíséret nélkül nem reagál, csak ha az illető arcát szemmagasságban és fél méteren belül láthatja; az óvoda falára kitett rajzokat, illusztrációkat nem látja, csak ha közel mehet hozzájuk; játékait összeszedi, de gyakran nem veszi észre az apróbb tárgyakat; ha játékai leesnek és tőle elgurulnak, nem tudja azokat megkeresni, csak szóbeli segítséggel, gyakran tapogatva keres; kirándulások, séták alkalmával megfigyelhető, hogy nem látja a madarakat, rovarokat, repülőgépet, fákon a virágokat, utcai objektumokat (pl. jelzőlámpákat); a játékokat, tárgyakat közelről nézegeti (méretüktől függően 5-10 cm-re a szem előtt); a zsúfolt, pasztellszínű, nem kontúros képeken nem ismeri fel annak részleteit; az apróbb képeket, ábrákat (1-2 cm-es) nem ismeri fel közelről sem, esetleg csak orrsúroló nézegetéssel.
2. Fényérzékenység | A gyermek: csak erős helyi megvilágításban látja az ábrákat, képeket; szekrényben, asztal alatt, félhomályos helyen nem tud jól tájékozódni, ruháit, játékait tapogatással keresi; fényes felületekről visszaverődő fény, napsütés, televízió hatására, hunyorog, pislog, könnyezik, elfordul; képek nézegetésekor karjával eltakarja a fényforrást.
3. Színlátás | A gyermek: a tárgyak, képek színeit nem ismeri fel: nem tud szín alapján válogatni, csoportosítani, nem tudja megnevezni a színeket; vannak olyan színek, melyeket gyakran téveszt, vagy nem ismer fel: kék-sárga, piros-zöld; a feketével kevert, sötét színek között nem tud különbséget tenni (sötétkék, sötétbarna, sötétlila, mélybordó, sötétzöld), esetleg csak erős helyi megvilágításban.
4. Kontrasztérzékenység | A gyermek: csak a hátterétől erősen elütő színű képeket ismei fel; mintás, alacsony kontrasztot adó szőnyegen nem veszi észre játékait; a kontúros képeket könnyebben felismeri (ha az ábrákat vastag fekete vonallal körülrajzolták).
5. Látótér | A gyermek: valamelyik irányból (alulról, felülről, bal-, vagy jobboldalról) felé nyújtott tárgyat nem veszi észre; gyakran nekimegy szokatlan helyen lévő tárgyaknak, felbotlik bennük; képek, tárgyak nézegetésekor egyik oldalra fordítja fejét, csak egyik szemével nézi azokat; ismeretlen helyen mozgása félénk, bizonytalan.
6. Szemmozgások | A gyermek: szemével nem tudja követni a guruló tárgyakat (pl. labdát, kisautót); nem tud fixálni a tárgyakra, feje és/vagy szemei önkéntelenül mozognak.
7. Szem-kéz koordináció | A gyermek: önállósága az öltözködésben, eszközhasználatban nagyfokú elmaradást mutat; a felé dobott labdát nem tudja elkapni; nem szeret rajzolni, önmagától nem választja ezt a tevékenységet; színezésnél még nagycsoportos korában is feltűnően kimegy az ábra körvonalaiból; vonalkövetése nagyon lassú, gyakran letér az előrajzolt mintáról; ábrákat pontatlanul másol, a vonalakat nem illeszti egymáshoz pontosan; emberrajza elnagyolt, nem részletes, a testrészek nem, vagy nem a megfelelő helyen érintkeznek egymással; rajzoló mozdulatai hevesek, darabosak, nem tudja időben megállítani a mozgást, vonalai esetleg reszketősek, nem elég erős a nyomatékuk, nem tudja vizuálisan kontrollálni azokat.

[1] A táblázat Kovács Krisztina (2000): Látássérült gyermekek az óvodában és az iskolában című munkájának felhasználásával készült.

« Előző | Következő »