Jegyzetek a nyelvről

- Jegyzetek a nyelvről
- Bevezető
- Első rész: Beszédképzés, beszédtechnika
  - I. Hangtan: A magyar beszédhangok és tulajdonságaik
    - 1. A beszédszervek és működésük
    - 2. A magyar beszédhangok felosztása
    - 3. A hangok egymásra hatása a beszédben
      - 3.1. A magánhangzók egymásra hatása: magánhangzó-törvények
      - 3.2. A mássalhangzók egymásra hatása: mássalhangzó-törvények
    - 4. Az artikulációs bázis
    - 5. A szótag fogalma, szerkezeti felépítése
    - 6. Mondatfonetikai eszközök
      - 6.1. A magyar hangsúly
      - 6.2. A hanglejtés
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - II. Beszédtechnika a gyakorlatban, hangsúlyozási alapismeretek
    - 1. Beszédünk jellemzői
    - 2. A hangsúly és a hanglejtés
      - 2.1. Az értelmi hangsúly
      - 2.2. A beszédszünet
      - 2.3. A hangsúlyozás szabályszerűségei
        - 2.3.1. Hangsúlyos elemek a mondatban
        - 2.3.2. Hangsúlytalan elemek a mondatban
        - 2.3.3. A szünet, a kapcsolás és a tagolás
      - 2.4. Az érzelmi hangsúly(feladat)
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Beszédképzés, beszédtechnika
- Második rész: A szóbeli kommunikáció jellemzői
  - III. Beszédelemzés, társas érintkezés
    - 1. Társalgási szabályok
    - 2. A megszólításról
    - 3. Társalgási alapelvek
    - 4. A forduló
    - 5. A szomszédsági párok
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IV. Kommunikáció az osztályteremben
    - 1. A tanár-diák interakció főbb sajátosságai
    - 2. Főbb udvariassági szabályok a tanórán
    - 3. Néhány didaktikai feladat kommunikációja
      - 3.1. Kérdezés
      - 3.2. Értékelés
      - 3.3. Instrukcióadás
      - 3.4. Tanári magyarázat
    - 4. Viselkedésszabályozás, az iskolai szocializáció néhány kommunikációs vonatkozása
    - 5. Rituálék az osztályteremben
    - 6. Nem nyelvi kommunikáció a tanórán
    - 7. A Pygmalion-effektus
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - A szóbeli kommunikáció jellemzői
- Harmadik rész: Nyelvhasználati kérdések
  - V. Nyelvhelyesség: Idegen hatások és gyakori tévesztések a magyar nyelvben
    - 1. Idegen hatások, idegenszerűségek a magyar nyelvhasználatban
    - 2. Az idegen szavak ejtése és helyesírása
    - 3. Szótévesztés
    - 4. Szóláskeveredések
    - 5. Terpeszkedő kifejezések
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VI. Nyelvhelyesség: Igekötők, ragozás, névmások, nyelvi babonák
    - 1. Igekötő-használati kérdések
    - 2. Nehézségek az ikes ragozásban
    - 3. A suksükölés – és ami körülötte van
    - 4. Egyes vonatkozó névmások használatáról – dióhéjban
    - 5. Nyelvi babonák
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Egybe- és különírás, kis- és nagybetűs írásmód, tulajdonevek
    - 1. Helyesírásunk alapelvei
    - 2. Külön vagy egybe? Ez itt a kérdés…
      - 2.1. Az összetett szavak egybeírásának legtöbbször három fő oka van:
      - 2.2. Igekötős szavak
      - 2.3. A szóösszetételek fajtái
      - 2.4. Mozgószabályok
      - 2.5. Idegen írásmódú előtagot tartalmazó szóösszetételek esetén – a kiejtés függvényében – kétféle módon járhatunk el:
      - 2.6. Tulajdonnevet tartalmazó összetételek írásmódja
    - 3. Hogyan írjam: kisbetűvel, naggyal?
    - 4. A nevek toldalékolásának problémásabb esetei
    - 5. Tulajdonnevekből képzett melléknevek írásmódja – családnevek, földrajzi nevek:
    - 6. Intézménynevek, márkanevek, díjak, kitüntetések, címek
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VIII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Elválasztás, írásjelhasználat, rövidítések, számok
    - 1. Az elválasztás
    - 2. Az írásjelhasználat problematikusabb esetei
      - 2.1. Írásjelhasználat szavak között
      - 2.2. Idézőjel, idézet
      - 2.3. Írásjelhasználat – szavakon belül
    - 3. A fontosabb rövidítések, betű- és mozaikszók
    - 4. Számok írása és a keltezés – néhány fontos tudnivaló
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IX. Levelezési ismeretek
    - 1.A hivatalos levél
    - 2.A magánlevél
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - X. Nyelvünk változatossága
    - 1. Nyelvjárások
    - 2. A magyar nyelv határon túli nyelvváltozatai
      - 2.1. A magyar mint kisebbségi anyanyelv
      - 2.2. A többközpontú magyar nyelv
      - 2.3. Miben különböznek a határon túli nyelvváltozatok?
      - 2.4. A határtalanítás programja
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Nyelvhasználati kérdések
- Záró kérdéssor

« Előző | Következő »

# 1. Társalgási szabályok

Bizonyára sokan és sokszor elcsodálkoznak azoknak a tévé- vagy rádióriportereknek a bátorságán, akik a műsoridő lejárta előtt néhány perccel még fel merik tenni gondolkodásra késztető kérdéseiket. Sőt, válaszolni is engedik riportalanyaikat. Néhány másodperccel a műsor vége előtt viszont úgy vágják el a beszélgetés fonalát, hogy még van idejük elbúcsúzni a nézőktől vagy hallgatóktól, és rádiós zsargonnal szólva ezt a „lekeverést” senki sem érzi sértőnek vagy durvának. A riporterek többsége sokéves tapasztalat alapján tudja ezt megtenni, nem pedig abból a felismerésből, hogy nemcsak nyelvtani szabályok léteznek, hanem a társalgás is szabályok irányította folyamat. Ők tapasztalatból ismerik azokat a módszereket, amelyek meghatározzák, hogy a szó kié lehet, milyen fogásokkal lehet azt átadni vagy éppenséggel visszavenni. A múlt század 70-es éveitől kezdve viszont a tudomány különböző ágai, a nyelvészet, szociálpszichológia, pszichiátria stb. is elkezdték szisztematikusan vizsgálni a dialógusok szerveződésével kapcsolatos tényeket.

A társalgáselemzés, amely a dialógusokkal kapcsolatos, tapasztalati kutatásokra épülő elemzések összefoglaló elnevezése, Pléh Csaba (2012) szerint „a nyelvtanon túlmenő, a beszélgetés koherenciáját biztosító szabályokat keresi, s ezt a koherenciát nem a mondatok szó szerinti (felszíni) jellegzetességeiben, hanem az általuk megvalósított aktusokban leli meg”.

A tudomány magyarországi megismertetésében kiemelkedő szerep illeti meg Pléh Csabát (2012) és Síklaki Istvánt (2008), akiknek munkáit, szöveggyűjteményeit, szerkesztett könyveit ajánljuk mindazok figyelmébe, akik behatóbban érdeklődnek a téma iránt. Az elmélet magyarországi és magyar nyelvre vonatkozó adaptálásában vett / vesz részt többek között Balogh Katalin (2001), Banczerowski Janusz (1997), Batár Levente (2009), Boronkai Dóra (2009), Buzásné Sahverdova Nava-Vanda (2012), Domonkosi Ágnes (2002), Géring Zsuzsanna (2005), Guszkova Antonyina (1981), Hámori Ágnes (2007), Herbszt Mária (2010), Iványi Zsuzsanna (2001), Jobst Ágnes (2007), Nemesi Attila László (2000), Németh T. Enikő (1996), Somodi Júlia (2012), Szili Katalin (2005), Terestyéni Tamás (2006) és még sokan mások.

« Előző | Következő »