A kitagolás folyamatai Európában és Magyarországon

- A kitagolás folyamatai Európában és Magyarországon
- Bevezető gondolatok és a tananyag célja
- 1. A felnőtt értelmi fogyatékos személyek intézményes ellátásának története
  - 1.1. Az intézményes ellátás kezdetei
  - 1.2. A korai intézményes ellátás: az ideg- és elmegyógyintézetek
  - 1.3. Az „értéktelen élet”
    - 1.3.1. Az eugenikai tanok Magyarországon
  - 1.4. A II. világháború után
  - 1.5. A totális intézmények jellemzői
  - 1.6. Záró gondolatok
  - 1.7. Tudáspróba
  - Irodalom, ajánló
- 2. A normalizációs elv
  - 2.1. A normalizációs elv
    - 2.1.1 Normális napi ritmus
    - 2.1.2. Normális heti ritmus
    - 2.1.3. Normális éves ritmus
    - 2.1.4. Normális tapasztalatok az egyes életszakaszokról
    - 2.1.5. Normális tisztelet
    - 2.1.6. Normális lehetőségek a heteroszexuális világba történő beilleszkedésre
    - 2.1.7. Normális életszínvonal
    - 2.1.8. Normális környezeti feltételek
  - 2.2. A normalizációs elv továbbgondolása
  - 2.3. A normalizációs elv félreértelmezése
  - 2.4. A normalizációs elv ma – kritikai megközelítés
  - 2.5. A normalizációs elv a gyakorlatban
  - 2.6. Értelmi fogyatékos személyek lakhatási lehetőségei
    - 2.6.1. A lakóotthon
    - 2.6.2. A támogatott lakhatás
  - 2.7. Tartalmi összefoglalás
  - 2.8. Tudáspróba
  - Irodalom
- 3. A gyógypedagógián belüli paradigmák és hatásuk a felnőtt értelmi fogyatékos személyek életére
  - 3.1. Paradigmák a gyógypedagógiában
  - 3.2. A gyógypedagógiai paradigmák és mögöttes tartalmuk
    - 3.2.1. Az életminőség
    - 3.2.2. Önrendelkezés és Empowerment
    - 3.2.3. Személyes fejlődés és az egyéni szerep kiterjesztése
    - 3.2.4. Individualizáció és szükségletorientáltság
    - 3.2.5. Esélyegyenlőség és a választás szabadsága
    - 3.2.6. Polgári jogok
    - 3.2.7. Integráció és inklúzió
    - 3.2.8.1. Az integráció
    - 3.2.8.2. Az inklúzió
  - 3.3. Összefoglaló gondolatok
  - 3.4. Tudáspróba
  - Irodalom
- 4. A kitagolás nemzetközi viszonylatban
  - 4.1. Mi maga a kitagolás?
  - 4.2. A kitagolás dinamikája
  - 4.3. A kitagolás korai képviselője, Svédország
  - 4.4. Anglia
  - 4.5. Németország és Ausztria
    - 4.5.1. Németország
    - 4.5.2. Ausztria
  - 4.6. A közép- és kelet-európai országok
  - 4.7. Összefoglalás
  - 4.8. Tudáspróba
  - Irodalom, törvények
- 5. A kitagolás egy konkrét példája, Berlin
  - 5.1. Berlin – az intézményi rendszer kialakulása
  - 5.2. A berlini ellátórendszer sajátosságai
    - 5.2.1. „Szükségletcsoportok” (Hilfebedarfsgruppen)
    - 5.2.2. Esetmenedzsment
  - 5.3. A berlini lakhatási lehetőségek ma
  - 5.4. A hiányzó ellátási formákra irányuló vizsgálatok, beszámolók
    - 5.4.1. Lotse
    - 5.4.2. Clearingstelle
  - 5.5. A komplex fogyatékosság
  - 5.6. Nemzetközi példák és kitagolási programok
  - 5.7. A berlini lakhatási lehetőségek – összefoglaló záró gondolatok
  - 5.8. Tudáspróba
  - Irodalom
- 6. Nemzetközi dokumentumok
  - 6.1. A fogyatékosságügyi politika nemzetközi szinten
  - 6.2. Az ENSZ-egyezmény
  - 6.3. Európai Unió fogyatékosügyi politikája
    - 6.3.1. Európai Strukturális Alapok
  - 6.4. Európai Unió ajánlásai
  - 6.5. Összefoglaló gondolatok
  - 6.6. Tudáspróba
  - Irodalom, törvények, dokumentumok, honlapok
- 7. A magyarországi helyzet
  - 7.1.Intézményi történet Magyarországon
  - 7.2. Az intézetek lakóinak helyzete
  - 7.3. A lakóotthonok
  - 7.4. Magyarországi törvények, rendeletek
  - 7.5. Az 1998-as esélyegyenlőségi törvény
  - 7.6. A kitagolási program stratégiája
  - 7.7. A Polgári Törvénykönyv
  - 7.8. Összefoglaló gondolatok
  - 7.9. Tudáspróba
  - Irodalom, törvények, forrás
- 8. Az első kitagolási kísérletek Magyarországon
  - 8.1. Bevezető gondolatok
  - 8.2. Soros Alapítvány programja
  - 8.3. Állami programok
  - 8.4. Az első programok elszigeteltsége
  - 8.5. Lezáró gondolatok
  - 8.6. Tudáspróba
  - Irodalom, ajánlott oldalak
- 9. A „Stratégia”
  - 9.1. Stratégia – a dokumentum
  - 9.2. Intézményi Férőhely Kiváltást Koordináló Országos Testület
  - 9.3. Mentorháló
  - 9.4. Támogatási szükséglet felmérése
  - 9.5. Összefoglaló gondolatok
  - 9.6. Tudáspróba
  - Irodalom, források
- 10. Sikeres kitagolás – néhány gondolat
  - 10.1. Mit tekintünk sikeres kitagolásnak?
  - 10.2. A támogatott döntéshozatal
  - 10.3. A személyre szabott költségvetés
    - 10.3.1. Fogalmi magyarázat
  - 10.4. Megváltozott szerepek
  - 10.5. Lezáró gondolatok
  - 10.6. Tudáspróba
  - Irodalom
- 11. Az első programok Magyarországon
  - 11.1. A kitagolásban résztvevő első intézmények
  - 11.2. A települések és a kialakítani kívánt ellátás ingatlanainak jellemző
  - 11.3. Az intézményi férőhelyek alakulása
  - 11.4. Tervek a foglalkoztatásra
  - 11.5. Az intézményi struktúrák átalakulása
  - 11.6. A lakók és a dolgozók felkészítése a változásokra
  - 11.7. A környezet reakciója
  - 11.8. Összefoglaló, lezáró gondolatok
  - 11.9. Tudáspróba
  - Irodalom, tanulmányok, linkek
- Tudáspróba
  - Tudáspróba 1.
  - Tudáspróba 2.
  - Tudáspróba 3.

« Előző | Következő »

# 9.1. Stratégia – a dokumentum

A 1257/2011. (VII.21.) kormányhatározat dokumentuma és annak melléklete, a „Stratégia a fogyatékos személyek számára ápolást-gondozást nyújtó szociális intézményi férőhelyek kiváltásáról” (továbbiakban Stratégia) a 2011–2041 között tervezett kitagolással kapcsolatos kormányzati szándékokat fogalmazza meg. Konkrét feladatok meghatározása mellett, melyek elsősorban a kitagolást támogató szervezetek felállítására vonatkoznak, alapvető elveket, elképzeléseket fogalmaz meg. A Stratégia alapelveiben számos szempontot felsorol, így kiemeli az önrendelkezést és az emberi méltóság tiszteletét, a támogatott döntéshozatalt, az egyéni szükségletek figyelembe vételét, az integráció és normalizáció elvét, a rehabilitáció elvét, az egyenlő esélyű hozzáférés elvét, az egyetemes tervezés elvét és a „semmit rólunk nélkülünk” elvet.

A kiváltás célcsoportját tekintve életkortól függetlenül az értelmi fogyatékos személyek és a súlyosan, halmozottan fogyatékos személyek mellett a látás-, hallássérült, mozgáskorlátozott, kommunikációban számottevően korlátozott és autizmussal élő emberek, illetve a pszichiátriai betegséggel vagy a függőséggel küzdő személyek.

A dokumentum az 50 főnél nagyobb intézetek kiváltásáról rendelkezik. Ez azt jelenti, hogy az 50 fős, illetve 50 fő alatti intézetek nem kerülhetnek kiváltásra. Az első ütemben (2013.12.31-éig) 1500 személy kiváltását célozza meg a tervezet, az elbírált sikeres pályázatok megközelítőleg e létszám felét érik csak el. A létrehozandó ellátási formákról is rendelkezik a dokumentum az alábbiak szerint:

„Az egyéni szükségletekre épülő szociális szolgáltatással együtt nyújtott lakhatási szolgáltatásnak három formáját támogatja a stratégia:

1. lakás: társadalmi- és lakókörnyezetbe integráltan elhelyezkedő, maximum 6 fő részére lakhatást nyújtó önálló lakás, amely nem képezi az ellátott tulajdonát,

2 lakóotthon: társadalmi- és lakókörnyezetbe integráltan elhelyezkedő, maximum 12 fő részére lakhatást nyújtó ház, nagyobb lakás,

3. lakócentrum: integrált lakókörnyezetben elhelyezkedő, maximum 50 fő ellátására alkalmas lakóépület/épületek együttese. Ebben az esetben is biztosítva az alapelvet, miszerint a lakhatás és a napközbeni tartózkodás terei szétválnak.”

Így az intézményi formák meghatározásakor a dokumentum ellentmond az alapelvek során megfogalmazottaknak, amikor engedélyezi továbbra is a maximum 50 fős lakócentrumok létrehozását. Ezt elsősorban a lakók változásokhoz kapcsolt szorongásával, illetve bizonyos esetekben az ellátás intenzitásával látja indokoltnak. A kitagolás pályázati anyagaiból jól kitűnik, hogy a súlyosan-halmozottan fogyatékos személyek ellátása továbbra is lakócentrumokban történik majd. Számukra az intézeti keretek továbbra is a mindennapok része lesz (Bugarszki/Eszik/Kondor 2013). Az elhelyezés alapvetően a szükségletek felmérésén alapul, melyet évenként felülvizsgálnak, és szükség esetén módosítanak.

## Feladat

Olvassa el a kormányzati dokumentumban a kiváltás kapcsán megfogalmazott szolgáltatásszervezés részt (25-29. oldal), (link:http://www.szocialisportal.hu/documents/10504/36116/Szoci%C3%A1lis+f%C3%BCzet+-+Kiv%C3%A1lt%C3%A1s.pdf) és válaszolja meg a kérdéseket! A súlyosan-halmozottan fogyatékos személyek helyzetével a dokumentum ezen része mely pontokon belül foglalkozik? Minden esetben megfelelnek a dokumentumban megfogalmazott gondolatok az ENSZ Egyezmény 19. pontjában (6.2. alfejezet) leírtakkal?

A Stratégia a kiváltáshoz szükséges eszközök és feladatok között több konkrétumot is felsorol. A dokumentum 12.000 ember kiváltását harminc év alatt látja reálisan kivitelezhető feladatnak. A harminc évet három éves ciklusokra bontva Cselekvési Terv készítését írja elő a dokumentum. Az eltelt három éves szakasz vizsgálata, az elért eredmények alapján kell megtervezni a következő időszakot. A Cselekvési terv mellett a dokumentum a fogyatékos személyek ellátását biztosító, településbe integrált, lakókörnyezetben nyújtott szolgáltatási rendszer szabályozásának és finanszírozásának kidolgozását is kiemeli, mely elengedhetetlen a kitagolás sikerességéhez. A folyamatban érintett személyek (dolgozók, lakók, hozzátartozók, gondnokok, fenntartók és környezet) felkészítéséhez elsősorban a Mentorháló igyekszik segítséget nyújtani. Mindemellett egy nemzeti kampányról szóló tervet is megfogalmaz a dokumentum, melynek elsődleges feladata a társadalmi elfogadás és támogatás erősítése. A Stratégiában megfogalmazott feladatok között szerepel még az Intézmény Férőhely Kiváltást Koordináló Országos Testület felállításának feladata, mely a kiváltással kapcsolatosan széleskörű feladatokat lát el. A továbbiakban a Testület munkáját és a Mentorhálót tekintjük át.

« Előző | Következő »