Az IKT alkalmazása a gyógypedagógiában

- Az IKT alkalmazása a gyógypedagógiában
- Előszó
- A tananyag célja
- 1. fejezet: Változó világ, váltózó generációk
  - 1.1. Az információs társadalom
  - 1.2. Generációs elméletek
  - 1.3. Változó pedagógus szerep
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 2. fejezet: Az EU-s oktatási informatikai stratégiák
  - 2.1. Kulcskompetenciák
  - 2.2. A tanárképzés újragondolása
  - 2.3. Esélyegyenlőség
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 3. fejezet: A tanuláselméletek változása
  - 3.1. Tanuláselméletek
  - 3.2. A konnektivizmus
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 4. fejezet: Az IKT-műveltség és a digitális írástudás
  - 4.1. Az IKT-műveltség
  - 4.2. A digitális írástudás
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 5. fejezet: Az IKT kompetencia a pedagógusképzésben
  - 5.1. Változó igények
  - 5.2. Pedagógusok IKT kompetenciája
  - 5.3. A kompetenciarendszer újradefiniálása
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 6. fejezet: Az IKT kompetencia fejlesztésének lehetőségei
  - 6.1. Az IKT alkalmazásának feltételei
  - 6.2. Pedagógusok IKT kompetenciájának vizsgálata
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 7. fejezet: A technológia hatása az oktatási módszerekre, eszközökre
  - 7.1. Az oktatási módszerek változása
  - 7.2. Az oktatásban alkalmazott eszközök változása
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 8. fejezet: Az IKT szerepe a pedagógiai mérésben, értékelésben, fejlesztésben
  - 8.1. Igény a számítógépes tesztelésre való áttérésre
  - 8.2. A számítógépes tesztelés helye a mérési, értékelési folyamatban
  - 8.3. Előnyök és hátrányok
  - 8.4. Hazai példák
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 9. fejezet: Akadálymentesítés és IKT eszközök
  - 9.1. Hallássérültek
  - 9.2. Látássérültek
  - 9.3. Mozgássérültek
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 10. fejezet: A logopédiai terápiák során alkalmazható programok, szoftverek
  - 10.1. Hallástréning
  - 10.2. Owlie Boo
  - 10.3. Piano Machine
  - 10.4. Animal Sounds Game
  - 10.5. Varázsdoboz
  - 10.6. Beszédmester
  - 10.7. Info-tanoda programcsalád - Hallod-e? program
  - 10.8. Szemfüles - Hallási megkülönböztető képesség fejlesztő szoftver
  - 10.9. Interaktív rehabilitációs szoftver afáziás betegek részére
  - 10.10. Beszédasszisztens
  - 10.11. Prozódiai oktató program a helyes intonáció és ritmus elsajátításához (POP)
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 11. fejezet: A tanulási zavar terápiás folyamatában alkalmazható szoftverek, programok
  - 11.1. Internetes alkalmazások
  - 11.2. Felolvasó program
  - 11.3. Digitális tananyagok
  - 11.4. Gondolattérképek
  - 11.5. Szoftverek
  - 11.6. Gépírás mint segítő tevékenység
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 12. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók nevelése, oktatása IKT alkalmazásával
  - 12.1. Szoftverek
  - 12.2. Interaktív táblák az oktatásban
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 13. fejezet: Az értelmileg akadályozott tanulók nevelése, oktatása IKT alkalmazásával
  - 13.1. Internetes játékok
  - 13.2. A kommunikációt segítő szoftverek
  - Összefoglalás
  - Ajánló
- 14. fejezet: Módszertani segédanyag

« Előző | Következő »

# 2.2. A tanárképzés újragondolása

A tanulási környezet változásával 2007-ben az EU újragondolta a tanárképzés helyét és jövőjét, A tanárképzés minőségének javításáról szóló közleményében, melyben az új tanári készségek megszerzését, oktatását segítő tanárképzést javasol. Az új tanári készségek között szerepel többek között az új technológiák alaklazása. (Európai Bizottság, 2007)

Oktatás és képzés 2020

Az Európai Unió Tanácsa 2009-ben az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködési stratégiai keretrendszerét szabályozta az Oktatás és képzés 2020 munkaprogramban, melyben fő célja a tagállamok oktatási és képzési rendszereinek támogatása. Ehhez a következő négy stratégiai célt határoztak meg:

1. Az egész életen át tartó tanulás és a mobilitás megvalósítása;
2. Az oktatás és a képzés minőségének és hatékonyságának javítása;
3. A méltányosság, a társadalmi kohézió és az aktív polgári szerepvállalás előmozdítása;
4. A kreativitás és az innováció fejlesztése az oktatás és a képzés minden szintjén. (Európai Tanács, 2009)

A célkitűzések haladásának nyomon követése érdekében meghatározták a mutatók és referenciaértékek keretrendszerét.

Nyolc kiemelt szakpolitikai terület köré csoportosították a mutatókat:

1. Az igazságosabb oktatási és képzési rendszer biztosítása; melyben figyelembe kell venni többek között a különleges szükségletekre irányuló oktatást, a fogyatékossággal élők beilleszkedését.
2. Az oktatási és képzési hatékonyság előmozdítása;
3. Az egész életen át tartó tanulás megvalósítása;
4. A fiatalok elhelyezkedéséhez szükséges készségek elsajátításának a támogatása, melynek egyik mutatója a tanulók IKT készségének fejlettsége.
5. Az iskolai oktatás korszerűsítésének egyik alapmutatója a tanárok és oktatók szakmai fejlődése.
6. A szakképzés korszerűsítése (a koppenhágai folyamat);
7. A felsőoktatás korszerűsítése (a bolognai folyamat);
8. A foglalkoztathatóság megteremtése.

Az oktatás újragondolása

2012-ben az Európai Unió Gondoljuk újra az oktatás címmel új stratégiát indított. Amelyben kiemelt területek a következőek:

- a transzverzális készségek (kritikusgondolkodás, kezdeményezőkészség, problémamegoldás, közös munkavégzés képessége);
- az alapkészségek (olvasás, írás, számolás, alapvető matematikai és tudományos tudás) fejlesztése;
- a nyelvtanulás támogatása;
- a nem formális keretek között szerzett képesítések, képességek elismerése;
- a technológia nyújtotta előnyök teljes kihasználása, a nyitott oktatási segédanyagok hozzáférhetőségének biztosítása.

Mindezeket a reformokat magasan képzett, motivált pedagógusokkal kell támogatni. (Európai Bizottság, 2012)

« Előző | Következő »