A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai

- A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai
- Bevezetés
- 1. A tantervelmélet alapfogalmai
  - 1.1. Az oktatási rendszer és tartalmi irányítása
    - 1.1.1. Az oktatási rendszer fogalma
    - 1.1.2. A tanítási-tanulási folyamat egy modellje
    - 1.1.3. A tartalmi szabályozás rendszere
    - 1.1.4. A tanterv fogalmának értelmezései
    - 1.1.5. A tantervi fogalmak fejlődése
  - 1.2. Összegzés
  - 1.3. Fogalomlista
  - 1.5. Tesztfeladatok
- 2. A tantervi szabályozás hazai gyakorlata
  - 2.1. A tantervi rendszer hazánkban: a kurrikulum országos és intézményi szintjei
    - 2.1.1. A Nemzeti alaptanterv
    - 2.1.2. Kerettantervek, programcsomagok, taneszközök
    - 2.1.3. Pedagógiai programok és helyi tantervek
  - 2.2. Összegzés
  - 2.3. Fogalomlista
  - 2.4. Tesztfeladatok
- 3. Tantervi célok, feladatok és követelmények
  - 3.1. A tantervi célrendszer
  - 3.2. A tantervi célok forrásai
  - 3.3. A célok lebontása, megvalósíthatóvá tétele
  - 3.4. Követelmények: tanulási eredmények
  - 3.5. A tanulási eredmények megfogalmazása
  - 3.6. Követelménytaxonómiák
    - 3.6.1. Bloom követelménytaxonómiája
    - 3.6.2. Nagy József kritériumrendszere
  - 3.7. Összegzés
  - 3.8. Fogalomlista
  - 3.9. Tesztfeladatok
- 4. A műveltségi anyag kiválasztása és elrendezése
  - 4.1. A műveltségi anyag kiválasztása
  - 4.2. A műveltségi anyag elrendezése
  - 4.3. Összegzés
  - 4.4. Fogalomlista
  - 4.5. Tesztfeladatok
- 5. A tanári tervezés
  - 5.1. A tanári tervezés tanulásának nehézségei
  - 5.2. A tanári tervezés alapelemei
  - 5.3. A tanári tervezés dokumentumai
    - 5.3.1. A mikrotervezés dokumentumai
    - 5.3.2. Nano szint: Az egyéni fejlesztési terv
  - 5.4. Összegzés
  - 5.5. Fogalomlista
  - 5.6. Tesztfeladatok
- 6. A tantervi értékelés
  - 6.1. A tantervi értékelés
  - 6.2. A tanterv koherenciája
  - 6.3. A tanterv konzisztenciája
  - 6.4. A tanterv kongruenciája
  - 6.5. Összegzés
  - 6.6. Fogalomlista
  - 6.7.Tesztfeladatok
- 7. A pedagógiai értékelés fogalma, funkciói, típusai
  - 7.1. A pedagógiai értékelés fogalma, szerepe a tanítás-tanulás rendszerében
  - 7.2. A pedagógiai értékelés funkciói az oktatási folyamatban
  - 7.3. A pedagógiai értékelés módszerei és típusai
    - 7.3.1. A pedagógiai mérés
    - 7.3.2. A normaorientált értékelés
    - 7.3.3. A kritériumorientált értékelés
  - 7.4. Összegzés
  - 7.5. Fogalomlista
  - 7.6. Tesztfeladatok
- 8. A pedagógiai mérés fogalma, folyamata, eszközei
  - 8.1. Pedagógiai mérőeszközök, mérésmetodikai szabályok és összefüggések
    - 8.1.1. Kérdőívek
    - 8.1.2. Tesztek
    - 8.1.3. Mérési hibák
    - 8.1.4. Jóságmutatók
  - 8.2. A tesztkészítés szempontjai
    - 8.2.1. Feladatírás, feladattipológia
    - 8.2.2. Tesztszerkesztés
  - 8.3. Tudásszint- és képességvizsgáló tesztek
    - 8.3.1. A tudásszintmérő tesztek készítésének folyamata
    - 8.3.2. A képességvizsgáló tesztek alkalmazása
  - 8.4. Összegzés
  - 8.5. Fogalomlista
  - 8.6. Tesztfeladatok
- 9. A tanulók értékelése
  - 9.1. A tanulói értékelés módszertani kérdései
    - 9.1.1. A tanulói értékelés fő funkciói
    - 9.1.2. A tanulói értékelés módszerei, típusai
    - 9.1.3. Tanulói értékelés az értékelést végzők és elvárások szerint
  - 9.2. A tanulói értékelés során keletkező értékletek
    - 9.2.1. Osztályzatok
    - 9.2.2. Szöveges értékelés
  - 9.3. Vizsgák, a vizsgáztatás pszichológiai hatásai
    - 9.3.1. Vizsgatípusok
    - 9.3.2. A vizsgafejlesztés folyamata
    - 9.3.3. Írásbeli és szóbeli vizsgaproduktumok készítése és értékelése
  - 9.4. Összegzés
  - 9.5. Fogalomlista
  - 9.6. Tesztfeladatok
- 10. A tanítási-tanulási folyamat értékelése
  - 10.1. A fejlesztő értékelés jellemzői
    - 10.1.1. A fejlesztő értékelés fogalma
    - 10.1.2. A fejlesztő értékelés alapelemei
  - 10.2. A tanulást támogató értékelés módszerei
    - 10.2.1. Fejlesztőfeladatok az osztálytermi gyakorlatban
    - 10.2.2. Portfólió
    - 10.2.3. A tanítási folyamat értékelése
  - 10.3. Ön- és társértékelés eszközei
  - 10.4. Összegzés
  - 10.5. Fogalomlista
  - 10.6. Tesztfeladatok
- 11. Intézményértékelés
  - 11.1. Az intézményértékelés funkciói
    - 11.1.1. Az intézményértékelés céljai, területei
    - 11.1.2. Az elszámoltathatóság fogalma és jellemzői
  - 11.2. Az iskolák eredményessége
    - 11.2.1. Az eredményesség viszonyítása és mutatói
    - 11.2.2. A pedagógiai hozzáadott érték meghatározása
  - 11.3. Országos és helyi mérések eredményeinek értelmezése, felhasználása
    - 11.3.1. Az átlageredmények és a képességszintek szerinti eloszlások értelmezése
    - 11.3.2. Az átlageredmény értelmezése a családiháttér-index alapján
    - 11.3.3. Az Országos Kompetenciamérés helyi eredményeinek felhasználása
  - 11.4. Összegzés
  - 11.5. Fogalomlista
  - 11.6. Tesztfeladatok
- 12. Rendszerszintű értékelés
  - 12.1. A rendszerszintű értékelés és mérés jellemzői
    - 12.1.1. A rendszerszintű értékelés fogalma és céljai
    - 12.1.2. A rendszerszintű mérések módszerei
  - 12.2. Hazai rendszerszintű felmérések
    - 12.2.1. Hazai mérések, az Országos Kompetenciamérés
    - 12.2.2. Országos mérések
  - 12.3. Nemzetközi rendszerszintű felmérések
    - 12.3.1. A nemzetközi vizsgálatok jellemzői
    - 12.3.2. A nemzetközi mérések eredményei
  - 12.4. Összegzés
  - 12.5. Fogalomlista
  - 12.6. Tesztfeladatok
- Fogalomlista
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 12.3.2. A nemzetközi mérések eredményei

A továbbiakban röviden összegezzük a 2011-ben lebonyolított PIRLS- és TIMSS-, valamint a 2012-es PISA-vizsgálat főbb eredményeit. Ezekben a korábbi mérési ciklusokhoz képest jelentősebb eltéréseket tapasztalhatunk.

A PIRLS- és a TIMSS-vizsgálatokban egy 500-as átlagú, 100-as szórású standard képességskálát használnak. A 2011-ben lebonyolított PIRLS-vizsgálat átlageredményei (12.1. táblázat) szerint a magyar diákok továbbra is a nemzetközi átlag felett teljesítettek, de 2006-hoz képest szignifikánsan csökkent az átlageredményük, és nem különbözött jelentősen a 2001-es eredményektől. Ennek hátterében több tényező áll: szövegtípusok szerint főként az élménykínáló szövegeken nyújtott átlageredmények csökkentek, valamint az információ-visszakeresés és értelmezés feladatok megoldottsága is jelentősen csökkent 2011-ben 2006-hoz képest.

Év | Össz-teljesítmény | Szövegtípusok szerint | Műveletek szerint
Élmény-kínáló szöveg | Információ-kínáló szöveg | Információ visszakeresés | Értelmezés, értékelés
2001 | 543 | 551 | 537 | 543 | 544
2006 | 551 | 559 | 542 | 547 | 554
2011 | 539 | 542 | 536 | 537 | 542

12.1. táblázat. A magyar tanulók szövegértésének fejlettsége a PIRLS alapján (átlagok)
Forrás: Balázsi, Balkányi, Bánfi, Szalay és Szepesi, 2012, 46–51. o.)

A TIMSS-vizsgálatokban a 2011-es eredmények a 4. évfolyamon illeszkednek a korábbi mérési ciklusok eredményeihez, a diákok mindkét területen a nemzetközi átlag felett teljesítettek, 2007-hez képest egyik területen sem különbözött jelentősen az átlageredményük. A 8. évfolyamon viszont mindkét területen szignifikánsan rosszabbul teljesítettek (12.2. ábra), így a matematika területén elért átlag ebben az évben már nem különbözött jelentősen a skálaátlagtól (500 pont).

12.2. ábra. A 8. évfolyamos magyar tanulók átlageredményeinek változása a TIMSS mérésen 1995 és 2011 között (Forrás: Balázsi és mtsai, 2012, 41–42. o.)

A TIMSS-vizsgálaton mutatott szignifikánsan csökkenő eredményeket a 15 évesek körében 2012-ben elvégzett PISA-vizsgálat is megerősítette: mindhárom mérési területen, de különösen a matematika területén csökkent jelentősen az átlag. A természettudomány területén a diákok 2012-es átlageredménye nem különbözött jelentősen a 2000-es eredményektől, a szövegértés területén pedig 2009-hez képest csökkent az átlag, de a korábbi mérési ciklusokhoz képest jobb átlageredményeket értek el a diákok.

12.3. ábra. A 15 éves magyar tanulók átlageredményeinek változása a PISA mérésen 2000 és 2012 között (Forrás: Balázsi és mtsai, 2013 alapján)

Az átlageredmények csökkenésének hátterében elsősorban az áll, hogy jelentősen nőtt az alulteljesítők aránya 2012-ben 2009-hez képest. A 12.4. ábra alapján az EU tagállamai összességében közelebb kerültek ahhoz a célhoz, hogy 2020-ra 15 százalék alatt legyen a 2. képességszinten lévők aránya, míg Magyarország ettől a céltól távolodott (Csapó, Fejes, Kinyó és Tóth, 2014).

12.4. ábra. A 2. képességszint alatt teljesítők arányának változása Magyarországon és az EU-ben a 2009-es és 2012-es PISA mérési ciklus alapján (Forrás: Radó, 2013)

## Reflexiófeladat

12.11. Olvassa el a 2012-es PISA magyar összefoglaló jelentését (Balázsi és mtsai, 2013)! Nevezzen meg ez alapján további okokat, amelyek magyarázzák a korábbi mérési ciklusokhoz képest elért alacsonyabb teljesítményeket!

12.12. Tájékozódjon a TIMSS-, a PIRLS-, illetve a PISA-vizsgálatok aktuális eredményeiről az Oktatási Hivatal oldalán (http://www.oktatas.hu/oldalterkep)! Milyen változások tapasztalhatók a diákok átlagteljesítményében és az egyes képességszinten lévők arányában a korábbi mérési ciklusokhoz képest?

## Szövegfeldolgozási feladat

12.13. Olvassa el figyelmesen Balázsi és Horváth (2011, 358–360. o.) ismertetését a PISA- és az IEA-mérések különbségeiről! Jellemezze a PIRLS és a PISA, valamint a TIMSS és a PISA közötti különbségeket egy összehasonlító táblázatban az alábbi szempontok alapján: (1) a vizsgált populáció, (2) magyar eredmények a nemzetközi átlaghoz viszonyítva, (3) részt vevő országok köre, (4) tesztkoncepció!

## Alkalmazási feladat

12.14. Válasszon ki valamely nemzetközi szervezet mérései közül egy mérési területet! Keressen információkat az Oktatási Hivatal oldalán (http://www.oktatas.hu/oldalterkep) a vizsgálat tartalmi keretéről, lebonyolításáról, keressen példát feladatokra, vizsgálja meg az elért eredményeket! Készítsen beszámolót a kiválasztott felmérésről meghatározott szempontok alapján! A beszámolójában a következő kérdésekre adjon választ!

- Melyik mérést választotta és miért? Milyen kérdésekre keresett választ?
- Hogyan definiálják a vizsgálatban a mérés célját?
- Milyen jellegű feladatokkal, milyen tartalmi szempontok alapján készítik a feladatokat? Mutasson be és elemezzen néhány példát!
- Milyen átlageredményeket értek el a magyar diákok? Milyen volt a tanulók képességszintek szerinti eloszlása?
- Milyen következtetéseket lehet levonni az eredményekből?

12.15. Értékelje írásban társai beszámolóját az alábbi szempontok szerint: (1) a témaválasztás indoklása, (2) a beszámoló felépítése, (3) a beszámoló tartalma, (4) a prezentáció minősége. Mindezek mellett adjanak visszajelzést szóban is a beszámolóról!

## Szövegfeldolgozási feladat

12.16. Olvassa el figyelmesen Balázsi és Horváth (2011, 360–362. o.) összegzését, valamint Csapó, Molnár és Kinyó (2009) tanulmányát a családi háttér teljesítménybefolyásoló szerepéről! Nevezze meg azokat a tényezőket, amelyek leginkább befolyásolják a magyar diákok teljesítményét! Összegezze a szelektív oktatási rendszerünk problémáit!

« Előző | Következő »