A tanulásban akadályozott gyermekek idegen nyelvtanításának kérdései

- A tanulásban akadályozott gyermekek idegen nyelvtanításának kérdései
- Bevezetés
- 1. fejezet: A nyelvoktatás relevanciája
  - 1.1. Az idegennyelv-oktatásról
  - 1.2. Miért fontos a sajátos nevelési igényű tanulók számára az idegennyelv-tanulás?
  - 1.3. Miért tekinthetjük kihívásnak az idegennyelv-oktatást tanulásban akadályozott gyermekek esetében?
  - 1.4. Az idegennyelv-tanulás előnyei a tanulásban akadályozott gyermekek számára
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 2. fejezet: Ahogy az érintettek látják. Helyzetjelentés intézményvezetői, tanulói és kutatói oldalról
  - 2.1. Tapasztalatok tanulásban akadályozott gyermekek idegennyelv-tanításáról
  - 2.2. Tanulásban akadályozott tanulók véleménye az idegennyelv-tanulásról
  - 2.3. A tanulásban akadályozott gyermekek idegennyelv-tanulásának aktuális kérdései Magyarországon
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 3. fejezet: Az idegennyelv-tanulás sikerességét befolyásoló tényezők
  - 3.1. A nyelvtanulás elméletei
  - 3.2. Az idegennyelv-tanulást meghatározó főbb tényezők
    - 3.2.1. A motiváció
    - 3.2.2. A nyelvérzék
      - 3.2.2.1. Magyar Egységes Nyelvérzékmérő Teszt (MENYÉT)
    - 3.2.3. Az intelligencia szerepe az idegennyelv-tanulásban
    - 3.2.4. Az anyanyelv-elsajátítás és az idegennyelv-elsajátítás viszonya
    - 3.2.5. A tanulási stratégiák
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 4. fejezet: A tanulásban akadályozott (enyhén értelmi fogyatékos) gyermekek sajátosságai az idegennyelv-tanulás fókuszában
  - 4.1. A tanulási akadályozottság fogalma, a tanulásban akadályozott tanulók általános sajátosságai
  - 4.2. Motiválás az idegen nyelvi órákon
    - 4.2.1. Az idegen nyelv kiválasztása, mint motivációs tényező
    - 4.2.2. A motiváció szintjei, a motiváló tanítás
  - 4.3. A munkamemória szerepe a nyelvtanulásban
    - 4.3.1. Tanulásban akadályozott (enyhén értelmi fogyatékos) gyermekek munkamemóriájának sajátosságai és ezek hatása az idegennyelv-tanulás folyamatára
  - 4.4. Az anyanyelv-elsajátítás sajátosságai enyhén értelmi fogyatékos gyermekeknél és ezek hatása az idegennyelv-tanulásra
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 5. fejezet: Az idegen nyelv tanítását szabályozó oktatási dokumentumok
  - 5.1. A nyelvoktatás tartalmi szabályozásának eszközei
  - 5.2. A Nemzeti alaptanterv
  - 5.3. A sajátos nevelési igényű tanulók irányelvei
  - 5.4. Az idegennyelv-oktatás tartalmi szabályozása az enyhén értelmi fogyatékos tanulók kerettanterveiben
  - 5.5. Tanulásban akadályozott tanulók idegennyelv-oktatásának alapelvei
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 6. fejezet: Miből tanítsunk idegen nyelvet? A taneszköz-ellátottság helyzete
  - 6.1. Szakadék a tananyag és a rendelkezésre álló taneszközök között
  - 6.2. Érvek és ellenérvek - tanítsunk-e nyelvkönyvből?
  - 6.3. A leggyakrabban használt nyelvkönyvek elemzése
    - 6.3.1. Kerettantervi megfelelés
    - 6.3.2. Megfelelőség az illusztráció szempontjából
  - 6.4. Javaslatok- a tanulói portfolió alkalmazása
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 7. fejezet: Bevezetés a nyelvtanítás módszereibe
  - 7.1. A módszerfogalom megközelítése
  - 7.2. Nyelvtanítási módszerek a 20. században
    - 7.2.1. Nyelvtani-fordító módszer
    - 7.2.2. Direkt módszer
    - 7.2.3. Az olvastató módszer
    - 7.2.4. Az intenzív módszer
    - 7.2.5. Az audiolingvális módszer
    - 7.2.6. Az audiovizuális módszer
    - 7.2.7. A kognitív módszer
  - 7.3. Az innovatív nyelvtanítási módszerek- humanisztikus avagy pszichologizáló nyelvtanítás
    - 7.3.1. A cselekedtető módszer
    - 7.3.2. A néma módszer
    - 7.3.3. A tanácskozó módszer
    - 7.3.4. A szuggesztopédia
  - 7.4. Korunk módszere a kommunikatív nyelvtanítás
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 8. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók sajátosságaihoz igazodó nyelvtanítási módszerek, eljárások
  - 8.1. A cselekedtető módszer - Total Physical Response (TPR)
  - 8.2. A cselekedtető (TPR) módszer feladatai, játékai
  - 8.3. Kinél alkalmazható a cselekedtető módszer?
    - 8.3.1. Nyelvtanítás akadályok nélkül
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 9. fejezet: A nyelvtanulás origója a szókincs
  - 9.1. Az idegen nyelvű szótanulás idegrendszeri háttere
  - 9.2. „Nyelvtan nélkül keveset tudunk elmondani, szókincs nélkül semmit nem tudunk elmondani”
  - 9.3. Hogyan válasszuk ki a szavakat, mit tanítsunk?
  - 9.4. Az új szókincs bemutatása
    - 9.4.1. A Frayer modell
  - 9.5. A szókincs elmélyítése, aktivizálása
    - 9.5.1. A „Villámkártya” (flashcard) módszere
    - 9.5.2. Amikor a begyakorlottság teret enged az önállóbb munkának
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 10. fejezet: A tanulói heterogenitás kezelése, a differenciálás lehetőségei
  - 10.1. A differenciált fejlesztés fogalma, célja
  - 10.2. Differenciálás a tantervek szintjén
  - 10.3. Az érdeklődés szerinti differenciálás- Az idegen nyelvi szakkör
    - 11.3.1. A Down - szindrómás gyermekek idegennyelv-tanulásáról
  - 10.4. Differenciálás a munkaformák szintjén
  - 10.5. Differenciálás Bloom taxonómiája alapján
  - Összefoglalas
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 11. fejezet: Az IKT alkalmazása tanulásban akadályozott tanulók idegennyelv-tanításában
  - 11.1. Felkészülés a digitális állampolgárságra
  - 11.2. Mikor van értelme a feladat digitalizálásának idegen nyelvi órán?
  - 11.3. Az interaktív tábla előnyei az idegennyelv-tanításban
  - 11.4. Hogyan használhatjuk az IKT eszközeit az idegen nyelvi órán?
    - 11.4.1. A multimédiás anyagok használata
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 12. fejezet: A kurzus zárása. Teszt
  - Nyitott kérdések
  - Teszt

« Előző | Következő »

# 6.3.2. Megfelelőség az illusztráció szempontjából

A tankönyvkiadók arra törekszenek, hogy az illusztrációk igazodjanak a tanulók életkori sajátosságaihoz és pszichológiai érettségéhez. A képeknek motiváló hatásúnak kell lenniük, hogy megkönnyítsék a tananyag befogadását, megértését, elsajátítását. (Dárdai, 2006) A kép által hordozott információ közvetlenebbül jut el a befogadóhoz, mint az írás. Internacionális, egyetemes mondanivalót közvetít, persze a megértést mindig befolyásolja a kulturális háttér. (Slezák, 2008) Az értelmi fogyatékosság miatt az idegen nyelv tanításában a szemléletesség és a szemléltetés nagyon fontos didaktikai elem. A szemléletesség és szemléltetés kiemelt szerepet kell, kapjon a tanulók nyelvoktatása során, ezért a tankönyvben szereplő képanyag nagy jelentőséggel bír. Slezák (2008) a jó tankönyvi illusztráció ismérvei közt a következőket említi:

1. Felkelti az érdeklődést, motivációt
2. Asszociatív, gondolkodásra késztet
3. Könnyen értelmezhető
4. Szemléletes
5. Hiteles
6. Jó minőségű, stílusos, humoros, ha szükséges

A három vizsgált tankönyv képi illusztrációja kevéssé felel meg a tanulásban akadályozott hetedik osztályos tanulók érdeklődésének, életkori sajátosságainak, illetve pszichés fejlettségének.

Az Első angolkönyvem című nyelvkönyv 1-2. osztályos gyermekek számára készült, képi ábrázolása teljes mértékben rajzos formájú. Nem tartalmaz fényképet, reprodukciót, térképet (rajzos formában sem), ábrát, grafikont. Inkább még az óvodás kori vizualitáshoz közelít. Figurái kedvesek, de messze nem a 12-13 (és nem ritkán 15-16) éves tanulásban akadályozott gyermekek érdeklődésének, színvilágának felel meg. A nyelvkönyv illusztrációja a fent említett ismérvek egyikét sem teljesíti a tanulásban akadályozott tanulók tanítása során.

## Feladat

Tekintse meg a felvételt! Egyet ért-e a fent leírt kritikai észrevétellel?

Mivel tudná még kiegészíteni a leírtakat?

http://www.jgypk.hu/mentorhalo/video/1_feladatmegoldas_tankonyvben.flv

A Chatterbox Pupils Book 1 című nyelvkönyvben a tankönyvi szövegek, párbeszédek, a szavak, kifejezések illusztrációjával találkozhatunk rajzos ábrázolásként. Miután ez a könyv a 3-4. osztályos gyermekek számára készült, a rajzok közelebb állnak ennek a korosztálynak az élményvilágához. A szereplőket kevésbé kisgyerekként, inkább kiskamaszként ábrázolja, gyakori a vicces, humoros rajz is, ami e korosztályt motiválja, felkelti az érdeklődését. A tankönyv feladatai közt két olyan feladatot találhatunk, amihez nem rajz, hanem fénykép kapcsolódik. Az egyik feladatban tárgyak fényképrészleteit láthatjuk, ki kell találni, mit ábrázol a kép. Egy másik feladathoz három fénykép tartozik London nevezetes parkjairól. Míg az előző esetben a kép funkciója szorosan kapcsolódik a feladat megoldásához, utóbbi esetében a képeknek pusztán dekoratív szerepük van. Ebben a nyelvkönyvben sem adekvát a képi ábrázolás módja és a 12-13 éves tanulásban akadályozott tanulók vizualizációja. Több jó minőségű fotó, és több, élet-közeli szituációt bemutató eseménykép (fotó) motiválná ezt a korosztályt

A vizsgálat harmadik könyve a TEAM. A kiadványt a kezünkbe véve látjuk, hogy a könyv borítóján is érdekes témák szerepelnek, jó minőségű fényképekkel találkozunk. A tananyaghoz tartozó illusztráció nagyrészt rajzokból áll, de 5%-ban találunk a feladatok utasításai mellett jó minőségű, színes fényképeket. Ezen kívül találunk egy alaprajzot (térképolvasás kezdete), illetve egy térképet is. Az illusztráció tekintetében is a TEAM című nyelvkönyv tekinthető a tanulásban akadályozott kamaszgyerekek legmegfelelőbb tankönyvének a vizsgált három nyelvkönyv közül.

« Előző | Következő »