A történelem segédtudományai

- A történelem segédtudományai
- Heraldika
  - Tartalom
  - 1. Heraldika
    - 1.1 A heraldika fogalma, tárgya
    - 1.2 A heraldika elnevezésének eredete
    - 1.3 A heroldok Magyarországon
    - 1.4 A címer fogalma
    - 1.5 A címerek eredete
    - 1.6 Az élő heraldika kora
    - 1.7 A hanyatló heraldika kora
  - 2. A címer alkotórészei
    - 2.1 A címerpajzs
      - 2.1.1. A pajzsmező borításai
      - 2.1.2. A heraldikai színkánon
      - 2.1.3. A heraldikai bőrök
      - 2.1.4. A pajzsmező felosztása
      - 2.1.5. Mesteralakok
        - 2.1.5.1. A hasítás
        - 2.1.5.2. A vágás
        - 2.1.5.3. Szelés vagy harántosztás
        - 2.1.5.4. Kombinált osztások
      - 2.1.6. Részösszefoglalás
      - 2.1.7. Címerképek
        - 2.1.7.1. A címerképek használata
        - 2.1.7.2. Emberalakok
        - 2.1.7.3. Állatalakok
    - 2.2. A sisak
      - 2.2.1. A sisak mint rangjelölő
      - 2.2.2. A sisak ábrázolásának heraldikai szabályai
    - 2.3. A sisakdísz
    - 2.4. A sisaktakaró
      - 2.4.1. A sisaktakaró alkalmazási szabályai
    - 2.5. Külső díszek
      - 2.5.1. A pajzstartók
      - 2.5.2. A címersátor
      - 2.5.3. A címer szalag
    - 2.6. Címerleírás
    - 2.7. Címerszimbolika
    - 2.8. Címerjog
  - Tudásmérő
- Numizmatika
  - Tartalom
  - 1. A numizmatika fogalma
    - 1.1. A numizmatika elnevezésének eredete
    - 1.2. A numizmatika tárgya
    - 1.3. A pénz fogalma
    - 1.4. A numizmatika jelentősége
  - 2. Egy kis tudománytörténet
  - 3. Fontosabb numizmatikai alapfogalmak
  - 4. Az egyetemes pénzverés történetéből
  - 5. A magyarországi pénzverés történetéből
  - 6. A pénzhamisítás történetéből
  - 7. Könyvajánló
  - Tudásmérő
- Kronológia
  - Tartalom
  - 1. Kronológia
    - 1.1. A kronológia fogalma és rendeltetése
    - 1.2. Abszolút és relatív kronológia
    - 1.3 A kronológia alapkérdései
    - Feladatok
  - 2. Az időmérés kezdőpontjai
    - 2.1. Origók és érarendszerek
      - 2.1.1. Abszolút érarendszerek
        - 2.1.1.1. Az alexandriai világéra
        - 2.1.1.2. A konstantinápolyi (vagy bizánci) világéra
        - 2.1.1.3. A zsidó világéra
      - 2.1.2. Relatív érarendszerek
        - 2.1.2.1. Az ókori görög időszámítás
        - 2.1.2.2. Római időszámítás a város alapításától
        - 2.1.2.3. A diocletianusi éra
        - 2.1.2.4. A keresztény időszámítás
        - 2.1.2.5. A mohamedán aera
        - 2.1.2.6. További fontosabb archaikus érák
      - 2.1.3. Modern érarendszerek
        - 2.1.3.1. A francia forradalmi aera
        - 2.1.3.2. Az olasz fasiszta éra
        - 2.1.3.3. A sztálini szovjet forradalmi naptár
    - 2.2 A különféle érarendszerek átszámítási problémái
    - 2.3 Feladatok
  - 3. Mértékegységek az időszámításban
    - 3.1. Természetes mértékegységek az idő mérésében
      - 3.1.1. A nap
      - 3.1.2. A hónap
      - 3.1.3. Az év
    - 3.2. Mesterséges mértékegységek az idő mérésében
      - 3.2.1. A hét
      - 3.2.2. Az óra
      - 3.2.3. A perc
    - 3.3 Feladatok
  - 4. Naptári rendszerek
    - 4.1. Lunaris naptár
    - 4.2. Solaris naptár
    - 4.3. Lunisolaris naptár
    - 4.4. Precesszió, világidő, asztrológia
    - 4.5. A római naptár fejlődése
      - 4.5.1. A római parasztkalendárium
      - 4.5.2. A római lunaris naptár
      - 4.5.3. A római lunisolaris naptár
      - 4.5.4. A julianus naptár, azaz a római solaris naptár
        - 4.5.4.1. Szökőévek
        - 4.5.4.2. A szökőnap problémája
      - 4.5.5. A gregorianus naptár
        - 4.5.5.1. A Gergely-naptár elterjedése
    - 4.6 Feladatok
  - 5. A keresztény naptárhasználat gyakorlata
    - 5.1. Évkezdő napok (stilusok)
    - 5.2. Hitelesítő évjelölések
      - 5.2.1. Annus regni
      - 5.2.2. Annus pontificatus
      - 5.2.3. Indictio
      - 5.2.4. Epacta
      - 5.2.5. Concurrens
      - 5.2.6. Vasárnapi betű
      - 5.2.7. Aranyszám
    - 5.3 Feladatok
  - 6. A naptárhasználat magyarországi gyakorlata
    - 6.1. Római és keresztény napjelölési formák, bolognai napszámítás, csízió
    - 6.2. Királyi hadoszlások és a relatív időjelölés technikája
    - 6.3. A hónapok magyarországi elnevezései
  - Tudásmérő

« Előző | Következő »

# 5.2.3. Indictio

Régi keletű, talán az egyiptomi adókivetési rendszerre visszavezethető évjelölési forma, amely adóztatási eljárási rendet a római dominatus korában, Kr. u. 312-től a birodalom egészére is kiterjesztették. A kifejezés adókivetést, adókirovást jelent, amelyet magyarra adókör elnevezéssel szoktak olykor lefordítani. Eredeti tartalma egy olyan 15 éves időciklusnak feleltethető meg, amelyen belül egy ezen időtartamra – adókörre – meghatározott állandó adóláb érvényesült. Kronológiai értelemben mindig azt jelzi, hogy az éppen aktuális 15 éves ciklus hányadik évében járunk, tehát ez esetben egy relatív időjelölő fogalomról van szó. Időjelölő formájában kiszámításához fiktív kezdőpontként a Kr. előtti 3. év használatos, aminek következtében a Krisztus születésétől számolt évszámot meg kell 3-mal növelni, majd ezt az összeget 15-tel elosztani. Az osztás hányadosaként azt a számot kapjuk, hogy az elméleti kezdőpont (Kr. e. 3) óta hányszor forgott le a tizenöt éves ciklus, de ez kronológiai szempontból tökéletesen érdektelen. Az indictio számát nem a hányados, hanem az osztás maradéka adja meg, ahol egy 1-től 14-ig terjedő szám fordulhat elő. E maradékszám úgy értelmezendő, hogy leolvasható belőle az utolsó, még ki nem telt ciklus aktuális éve. Ha nincsen maradék, akkor éppen aktuálisan zárult le az adókörök utolsó ciklusa, tehát az indictio száma ez esetben 15 lesz. Az indictio számításánál többféle évkezdethez igazodtak. Elkülönült a középkori gyakorlatban az ún. görög indictio, amelyet szeptember 1-jei kezdőponttal számoltak, a Beda-féle császári indictio, amelynek szeptember 24. volt a kezdőnapja, továbbá a pápai vagy római indictio, amelynek eleinte december 25., majd pedig január 1-je volt a kezdete. Ezt az évjelölő technikát Európában a VI. századtól elterjedten használták, Magyarországon pedig főképpen a XII-XIII. században éltek vele kiegészítő dátumelemként. Kezelése nagy körültekintést igényel, mert háromféle típusát gyakran egyidejűleg használták ugyanazon helyen és térségben. Ráadásul, mert évkezdetei jobbára eltérnek a Krisztus születésétől számított idő használatakor megszokott január 1-jei évkezdő naptól, ezért az egyes évekhez 2 indictio-szám tartozik. Nevezetesen először az a szám, amelyet az osztás során maradékként megkaptunk, s ennek érvénye az indicio formájától függően az év szeptember 1-jét, szeptember 25-ét vagy december 25-ét megelőző szakaszára érvényes. Az indictio második száma ennél 1-gyel mindig nagyobb, s ez az évnek a szeptember 1-jétől, szeptember 25-től és december 25-től induló s december 31-ig tartó időszakában érvényes, hiszen itt már az indictio következő évébe léptünk át. Magyarországon főleg a pápai, ritkábban a görög indictio volt használatban; gyakorlata a XIV. századtól vált mind szórványosabbá.

« Előző | Következő »