A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai

- A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai
- Bevezetés
- 1. A tantervelmélet alapfogalmai
  - 1.1. Az oktatási rendszer és tartalmi irányítása
    - 1.1.1. Az oktatási rendszer fogalma
    - 1.1.2. A tanítási-tanulási folyamat egy modellje
    - 1.1.3. A tartalmi szabályozás rendszere
    - 1.1.4. A tanterv fogalmának értelmezései
    - 1.1.5. A tantervi fogalmak fejlődése
  - 1.2. Összegzés
  - 1.3. Fogalomlista
  - 1.5. Tesztfeladatok
- 2. A tantervi szabályozás hazai gyakorlata
  - 2.1. A tantervi rendszer hazánkban: a kurrikulum országos és intézményi szintjei
    - 2.1.1. A Nemzeti alaptanterv
    - 2.1.2. Kerettantervek, programcsomagok, taneszközök
    - 2.1.3. Pedagógiai programok és helyi tantervek
  - 2.2. Összegzés
  - 2.3. Fogalomlista
  - 2.4. Tesztfeladatok
- 3. Tantervi célok, feladatok és követelmények
  - 3.1. A tantervi célrendszer
  - 3.2. A tantervi célok forrásai
  - 3.3. A célok lebontása, megvalósíthatóvá tétele
  - 3.4. Követelmények: tanulási eredmények
  - 3.5. A tanulási eredmények megfogalmazása
  - 3.6. Követelménytaxonómiák
    - 3.6.1. Bloom követelménytaxonómiája
    - 3.6.2. Nagy József kritériumrendszere
  - 3.7. Összegzés
  - 3.8. Fogalomlista
  - 3.9. Tesztfeladatok
- 4. A műveltségi anyag kiválasztása és elrendezése
  - 4.1. A műveltségi anyag kiválasztása
  - 4.2. A műveltségi anyag elrendezése
  - 4.3. Összegzés
  - 4.4. Fogalomlista
  - 4.5. Tesztfeladatok
- 5. A tanári tervezés
  - 5.1. A tanári tervezés tanulásának nehézségei
  - 5.2. A tanári tervezés alapelemei
  - 5.3. A tanári tervezés dokumentumai
    - 5.3.1. A mikrotervezés dokumentumai
    - 5.3.2. Nano szint: Az egyéni fejlesztési terv
  - 5.4. Összegzés
  - 5.5. Fogalomlista
  - 5.6. Tesztfeladatok
- 6. A tantervi értékelés
  - 6.1. A tantervi értékelés
  - 6.2. A tanterv koherenciája
  - 6.3. A tanterv konzisztenciája
  - 6.4. A tanterv kongruenciája
  - 6.5. Összegzés
  - 6.6. Fogalomlista
  - 6.7.Tesztfeladatok
- 7. A pedagógiai értékelés fogalma, funkciói, típusai
  - 7.1. A pedagógiai értékelés fogalma, szerepe a tanítás-tanulás rendszerében
  - 7.2. A pedagógiai értékelés funkciói az oktatási folyamatban
  - 7.3. A pedagógiai értékelés módszerei és típusai
    - 7.3.1. A pedagógiai mérés
    - 7.3.2. A normaorientált értékelés
    - 7.3.3. A kritériumorientált értékelés
  - 7.4. Összegzés
  - 7.5. Fogalomlista
  - 7.6. Tesztfeladatok
- 8. A pedagógiai mérés fogalma, folyamata, eszközei
  - 8.1. Pedagógiai mérőeszközök, mérésmetodikai szabályok és összefüggések
    - 8.1.1. Kérdőívek
    - 8.1.2. Tesztek
    - 8.1.3. Mérési hibák
    - 8.1.4. Jóságmutatók
  - 8.2. A tesztkészítés szempontjai
    - 8.2.1. Feladatírás, feladattipológia
    - 8.2.2. Tesztszerkesztés
  - 8.3. Tudásszint- és képességvizsgáló tesztek
    - 8.3.1. A tudásszintmérő tesztek készítésének folyamata
    - 8.3.2. A képességvizsgáló tesztek alkalmazása
  - 8.4. Összegzés
  - 8.5. Fogalomlista
  - 8.6. Tesztfeladatok
- 9. A tanulók értékelése
  - 9.1. A tanulói értékelés módszertani kérdései
    - 9.1.1. A tanulói értékelés fő funkciói
    - 9.1.2. A tanulói értékelés módszerei, típusai
    - 9.1.3. Tanulói értékelés az értékelést végzők és elvárások szerint
  - 9.2. A tanulói értékelés során keletkező értékletek
    - 9.2.1. Osztályzatok
    - 9.2.2. Szöveges értékelés
  - 9.3. Vizsgák, a vizsgáztatás pszichológiai hatásai
    - 9.3.1. Vizsgatípusok
    - 9.3.2. A vizsgafejlesztés folyamata
    - 9.3.3. Írásbeli és szóbeli vizsgaproduktumok készítése és értékelése
  - 9.4. Összegzés
  - 9.5. Fogalomlista
  - 9.6. Tesztfeladatok
- 10. A tanítási-tanulási folyamat értékelése
  - 10.1. A fejlesztő értékelés jellemzői
    - 10.1.1. A fejlesztő értékelés fogalma
    - 10.1.2. A fejlesztő értékelés alapelemei
  - 10.2. A tanulást támogató értékelés módszerei
    - 10.2.1. Fejlesztőfeladatok az osztálytermi gyakorlatban
    - 10.2.2. Portfólió
    - 10.2.3. A tanítási folyamat értékelése
  - 10.3. Ön- és társértékelés eszközei
  - 10.4. Összegzés
  - 10.5. Fogalomlista
  - 10.6. Tesztfeladatok
- 11. Intézményértékelés
  - 11.1. Az intézményértékelés funkciói
    - 11.1.1. Az intézményértékelés céljai, területei
    - 11.1.2. Az elszámoltathatóság fogalma és jellemzői
  - 11.2. Az iskolák eredményessége
    - 11.2.1. Az eredményesség viszonyítása és mutatói
    - 11.2.2. A pedagógiai hozzáadott érték meghatározása
  - 11.3. Országos és helyi mérések eredményeinek értelmezése, felhasználása
    - 11.3.1. Az átlageredmények és a képességszintek szerinti eloszlások értelmezése
    - 11.3.2. Az átlageredmény értelmezése a családiháttér-index alapján
    - 11.3.3. Az Országos Kompetenciamérés helyi eredményeinek felhasználása
  - 11.4. Összegzés
  - 11.5. Fogalomlista
  - 11.6. Tesztfeladatok
- 12. Rendszerszintű értékelés
  - 12.1. A rendszerszintű értékelés és mérés jellemzői
    - 12.1.1. A rendszerszintű értékelés fogalma és céljai
    - 12.1.2. A rendszerszintű mérések módszerei
  - 12.2. Hazai rendszerszintű felmérések
    - 12.2.1. Hazai mérések, az Országos Kompetenciamérés
    - 12.2.2. Országos mérések
  - 12.3. Nemzetközi rendszerszintű felmérések
    - 12.3.1. A nemzetközi vizsgálatok jellemzői
    - 12.3.2. A nemzetközi mérések eredményei
  - 12.4. Összegzés
  - 12.5. Fogalomlista
  - 12.6. Tesztfeladatok
- Fogalomlista
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 11.2.2. A pedagógiai hozzáadott érték meghatározása

A pedagógiai hozzáadott értéket többféle módszer segítségével állapíthatjuk meg (Vidákovich, 2008). A továbbiakban az OKM-en használt módszert mutatjuk be. A 7.3.2. fejezetben a normaorientált értékelés jellemzésekor láthattuk, hogy egy intézmény átlageredményének értelmezése függ attól, hogy milyen csoportban vizsgáljuk a teljesítményét. A 7.1. ábra azt is mutatta, hogy település- és képzéstípusonként is jelentős különbségek vannak a teljesítményekben. E különbségekért pedig nem feltétlenül az iskolában folyó pedagógiai munka a felelős. A rendszerszintű vizsgálatok rendre azt mutatják, hogy például a szülők iskolai végzettsége szerint jelentős különbségek vannak a tanulók teljesítményében. (Ezt már megfigyelhettük a 8.2. feladat megoldásakor is.) Ugyanígy a tanulók családi háttere, otthoni körülményei nagymértékben befolyásolják eredményeik alakulását, bár az oktatási intézmények egyik fő feladata a diákok tanulási esélyeinek javítása, a hátrányok kompenzálása. Az OKM esetében az iskola megítélésekor a családi háttér figyelembevételével vizsgálják a tanulók eredményeit.

A 11.1. ábrán a függőleges tengelyen az intézmények átlageredményét, a vízszintes tengelyen pedig az iskola tanulói családiháttér-indexének átlagát láthatjuk. Ez az index egy összevont mutató, amely a tanulói kérdőív néhány, a család szociális-kulturális helyzetére vonatkozó kérdésre adott válasz alapján hoztak létre (pl. szülők iskolai végzettsége, könyvek száma, anyagi javak, kulturális tevékenységek). Mivel ez minden intézmény esetében egy átlagérték, ezért a CSH-indexet csak akkor számolják ki, ha a megfelelő kérdésekre a diákok kétharmada és legalább tíz tanuló válaszolt. A vízszintes tengelyen a 0 érték az országos átlagot, a negatív az átlag alatti, a pozitív az átlag feletti CSH-indexszel rendelkező intézményeket mutatja. A példában 5 intézmény tanulói átlagos CSH-indexének függvényében ábrázolták az iskolák teljesítményének átlagát.

11.1. ábra. A megyeszékhelyei iskolák átlageredménye a CSH-index átlagának függvényében a 8. évfolyam szövegértés területén

## Reflexiófeladat

11.5. Állapítsa meg a 11.1. ábra alapján, hogy milyen szempontokból hasonlít az A, B és C intézmény, valamint a B, D, E intézmény egymáshoz! Mit gondol, melyik iskoláknak jó ezek közül a hátránykompenzáló képessége, melyiknek kevéssé? Indokolja válaszát!

Ahhoz, hogy az illető iskolák pedagógiai hozzáadott értékét számszerűsítsük, szükségünk van az összes intézmény adataira, amelyekből országos szinten meghatározható a szövegértés teljesítmény és a CSH-index közötti összefüggés. Ezt a 11.2. ábra mutatja.

11.2. ábra. A megyeszékhelyei iskolák szövegértés teljesítménye és a CSH-index közötti összefüggés

A 11.2. ábrán a kapott országos eredmények alapján a trendvonalat mutató egyenes is szerepel, ami minden egyes iskola esetében azt a képességpontot mutatja, amely az adott CSH-indexszel rendelkező intézménytől várható. A (lineáris regresszióval illesztett) egyenes meredeksége alapján továbbá azt látjuk, hogy a CSH-index alapján jól jelezhető előre az iskolák átlageredménye: minél magasabb az átlagos CSH-index, annál magasabb a képességpont-átlag. Ez az ábra hordozza azt az információt is, mennyire teljesítettek az adott iskola tanulói az országos eredmények alapján várhatónak megfelelően. A ténylegesen elért és a CSH-index alapján várható (trendvonalra eső) eredmény közötti különbség mutatja a vizsgált intézmény pedagógiai hozzáadott értékét. Ekkor három eset lehetséges:

- Ha az egyeneshez közel, vagy az egyenesen található az iskolát ábrázoló pont, akkor a tanulóik a CSH-index alapján várható eredményeknek megfelelően teljesítettek. Így nem igazolható, hogy az iskolában folyó pedagógiai munka hozzájárult volna a diákok képességének fejlettségéhez a vizsgált területen.
- Ha az adott iskola a CSH-index országos hatását jelző egyenes felett helyezkedik el, akkor ez azt jelenti, hogy tanulói jobban teljesítettek, mint ami az országos adatok figyelembevételével várható volt. Tehát jobb eredményt sikerült elérniük, mint az intézmények többségének sikerült volna, ha azonos hátterű tanulókkal dolgoznak. Ekkor az iskola pedagógiai hozzáadott értéke az átlagosnál nagyobb. Az eredményességnek sok oka lehet: az iskola felszereltsége, a tanárok felkészültsége, a tanulók motiváltságának fejlesztése, a vizsgált kompetenciaterületeknek a minden órán megjelenő, tartalomba ágyazott fejlesztése.
- Ha a pont az egyenes alatt helyezkedik el, akkor az iskola tanulói kevésbé voltak eredményesek, mint ami a hátterük alapján várható lett volna. Ekkor a pedagógiai hozzáadott érték az átlagosnál kisebb, ezért indokolt az intézményen belül az okok részletes feltárása, a fejlesztés célirányos elvégzése, a pedagógiai hozzáadott érték változásának nyomon követése.

## Reflexiófeladat

11.6. Állapítsa meg a 11.2. ábra alapján, hogy az 5 intézmény közül melyikben nagyobb az átlagosnál, melyikben kisebb a pedagógiai hozzáadott érték, és melyikben nem különbözik az iskola CSH-index alapján várható és tényleges eredménye? Hasonlítsa össze megoldását a 11.5. feladatban adott válaszaival! Melyik intézmény esetében talál azonosságot, melyik iskola esetében különbséget a korábbi és a mostani megállapításai között?

## Szövegfeldolgozási feladat

11.7. Olvassa el figyelmesen Horn és Sinka (2006, 360–363. o.) összegzését a pedagógiai hozzáadott értékről, és az eddig tárgyalt tartalmak alapján válaszoljon a következő kérdésekre!

- Mutassa be a pedagógiai hozzáadott érték meghatározásának módját az OKM-en!
- Hogyan alkalmazható a pedagógiai hozzáadott érték az iskolai pedagógiai munka javításában? Mely területek fejlesztésére érdemes hangsúlyt fektetni intézményi szinten az átlagosnál nagyobb pedagógiai hozzáadott érték elérése érdekében?

« Előző | Következő »