Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai

A mozgáskorlátozottság csoportosítása többféle szempont alapján történhet: (1) kóreredet (pl. központi idegrendszeri, csontrendszeri); (2) a tünetek jellege (pl. petyhüdt); (3) a sérülés keletkezésének ideje (veleszületett, szerzett); (4) súlyosság; (5) testtájak (pl. csípő, térd, gerinc).

Gyógypedagógiai szempontú csoportosítás

A gyógypedagógiai szempontú csoportosítás pedagógiai megközelítésű, ami a betegség következtében kialakult mozgásképet veszi alapul. A nevelés szempontjából osztályozza azokat a mozgáskorlátozottakat, akiknél az oktatás-fejlesztés, a mozgás rehabilitációja sok azonosságot mutat. A felosztás a betegség által kiváltott klinikai tünetegyüttes alapján történik. Ez alapján a fő mozgáskorlátozottsági kategóriák a következők:

- Végtagredukciós fejlődési rendellenességek és szerzett végtaghiányok

A végtagredukciós rendellenességek körébe a végtagok részleges vagy teljes hiánya tartozik, amely bármelyik végtagra kiterjedhet, és lehet veleszületett vagy betegség, baleset következtében később szerzett végtaghiány. A hiányzó végtagot művégtaggal lehet pótolni, aminek használatára meg kell tanítani a gyermeket. Egyoldali felső végtag hiány esetén a gyermek az ép karját fogja használni, de ügyelni kell arra is, hogy a meglévő csonkot is használja. Fontos szempont, hogy a gyermek a csonkkal képes érezni, a művégtaggal nem.

- Petyhüdt bénulást okozó kórformák

Ide tartoznak mindazok a mozgásszervi elváltozások, amelyeknél az izomzat tónusa normál nyugalmi körülmények között is kórosan csökken, petyhüdté válik. A mozgás pontos végrehajtását az izomzat gyengesége akadályozza. Lehet az izom tónusa gyengébb, tónustalanabb, petyhüdt, lehet teljesen tónustalan, de lehet feszesebb is a normál tónusnál.

- (Korai) agyi károsodás következtében kialakult mozgás-rendellenességek

A leggyakoribb központi idegrendszeri sérülés a korai agykárosodás, melynek latin neve: cerebralis paresis (CP). A károsodás bekövetkezhet a terhesség ideje alatt a magzati életben, a szülés közben vagy közvetlenül a szülés után. Azért nevezzük korai agyi károsodásnak, mert a kórokozó a még kialakulatlan, éretlen agyat érinti. A mozgás-rendellenesség típusát meghatározza, hogy a sérülés az agy melyik területét vagy területeit érinti. A kórfolyamat kiterjedhet egyoldali alsó és felső végtagra, a két alsó végtagra vagy mind a négy végtagra. A korai agykárosodás tüneteinek főbb jellemzői: (1) izomtónus változás (feszes, váltakozó, gyengült); (2) koordináció- és egyensúlyzavar; (3) a humánspecifikus mozgások zavara, akadályozottsága, esetleg képtelensége; (4) kóros tartásformák, deformitások; (5) a beszéd motoros szerveinek érintettsége.

- Ortopédiai elváltozások és egyéb eredetű mozgás-rendellenességek

Az ortopédia körébe tartozó elváltozások egy része elsődleges mozgásszervi betegségként jelenik meg, másik része pedig következményes rendellenességként, valamelyik mozgásszervi megbetegedés tüneteként. A mozgáskorlátozottság kísérői lehetnek a különböző gerincelváltozások, tartási rendellenességek.

Az egyéb eredetű mozgás-rendellenességek közé azok az elváltozások tartoznak, amelyek az eddigi kategóriák egyikébe sem sorolhatók. Ezek származhatnak az ízületek veleszületett vagy szerzett elváltozásaiból, a csontrendszer betegségeiből vagy lehetnek reumatológiai eredetű elváltozások. A mozgáskorlátozottsághoz a megváltozott mozgás, az izomegyensúly eltolódása, a végtagok deformitása miatt gyakran társul következményes gerincelváltozás.

« Előző | Következő »