Játékpedagógia

- JÁTÉKPEDAGÓGIA
- A projekt
- Bevezetés
- 1. fejezet: Gondolatok az óvodai neveléshez
- 2. fejezet: Történeti bevezetés
  - 2.1. A gyermeki játékra vonatkozó ókori nézetek
  - 2.2. Középkori gyermekfelfogások és a játék
  - 2.3. Comenius és Fröbel a játékról
  - 2.4. Elméletek a játékról
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 3. fejezet: A játékpedagógia elméleti kérdései
  - 3.1. A játék helye az óvodai nevelés rendszerében
  - 3.2. A játék fogalma és jellemzői
  - 3.3. Az állatok játéka
  - 3.4. A játék szerepe a személyiségfejlődésben
  - 3.5. Winnicott a játékról
  - 3.6. Piaget játékelmélete
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 4. fejezet: Játékfajták
  - 4.1. Játékfajták, játéktípusok
  - 4.2. Játékok régen, - amivel nagyszüleink játszottak (Olvasmány)
  - 4.3. Gyakorló vagy funkciójáték
  - 4.4. Szerepjáték
  - 4.5. Dramatikus játék - drámajáték
  - 4.6. Konstruáló játék
  - 4.7. Szabályjáték
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 5. fejezet: Az óvodai játék szervezésének feltételei, optimális körülményei
  - 5.1. A derűs légkör megteremtése
  - 5.2. A csoportszoba
  - 5.3. A szabadtéri játékok
  - 5.4. A játékeszközök
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 6. fejezet: Az óvodapedagógus szerepe a játéktevékenységben
  - 6.1. Az óvodapedagógus és a játéktevékenység irányítása
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 7. fejezet: A gyermek megismerése a tevékenység során
  - 7.1. A gyermek megfigyelése játék közben
  - 7.2. Játék és tanulás
  - 7.3. Játék és munka
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 8. fejezet: Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.1. Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.2. Hallgatói munkák a Felkészülés a játékfoglalkozásra témához
- Záró gondolatok
- Összefoglaló feladatok és megoldások
- Irodalom

« Előző | Következő »

# Ellenőrző kérdések és megoldások

## 7.1.

Mit jelent az óvodai munkában a hozzáadott érték fogalma?

### Visszajelzés

Hozzáadott érték: a hozzáadott érték nem más, mint amit a pedagógusok, az intézmény tesznek hozzá ahhoz, ami a hozzájuk került gyermekben már eleve megvan, amit a család és a társadalom egyéb tényezői létrehoztak, elősegítenek a fejlődés során.

## 7.2.

Melyek a játék és tanulás közös és eltérő jellemzői?

### Visszajelzés

A játék és tanulás közös vonásai:

- teret ad a gyermek önállóságra törekvésének
- tevékenységi lehetőséget biztosít
- alkalmas a gyermek igénye szerinti gyakorlásra, ismétlésre
- folyamatosan jelentkező problémahelyzetek megoldásában örömet ad a gyermeknek
- a tevékenységek jellemző sajátosságához igazodó hatások közvetítésével a személyiségformálás eszközei (tapasztalatok, képességek, tulajdonságok stb.)

A játék és tanulás eltérő vonásai

- A játék célja maga a játszás, melyet a gyermek fogalmaz meg, s amely az örömszerzés által motivált.
- A két tevékenység közös elemei (vonásai) első indítékaik és dinamikájuk tekintetében eltérőek.
- A mindkét tevékenységi formában döntő szerepet játszó utánzás, gyakorlás, ismétlés, problémahelyzet megoldás ugyan sokszor áthatják egymást, de el is térnek egymástól.
- A játék és tanulás kapcsolata az életkortól, a játékfajták természetétől, struktúrájától, illetve a tanulási formáktól függően módosul.
- Az óvodapedagógus szerepe mindkét tevékenységi formában meghatározó. Az óvodapedagógus az általa teremtett tanulási helyzetekben nem feledkezhet meg a tanulás játékos jellegéről, a tanulásban is érvényesülő gyermeki igényekről, szükségletekről. A játékban pedig az óvodapedagógus feltételteremtő tevékenysége és a gyermekek igénye, szüksége szerinti játéka szolgálja a játék kibontakozását a gyermekek szabadságának és önállóságának teljes értékű tiszteletben tartásával.
- A játéknak és a tanulásnak egyaránt szervezeti kerete az óvoda (csoportszoba, udvar, az óvoda közeli és távolabbi környezete). A tanulás számára ezen túl még külön szervezeti forma is alkalmazható.
- Az óvodás tanulásában a játékosság alapkövetelmény.

(Kovácsné 2007)

## 7.3.

Melyek a leggyakoribb munkafajták?

### Visszajelzés

- Önkiszolgálás
- A folyamatos rendet teremtő munka a teremben és az udvaron
- A csoport életéhez kapcsolódó munkák (ünnepi készülődések, születésnapi meglepetések)
- A gyermek szükségleteit kielégítő munkák (pl. tízórai készítése vagy kiegészítése)
- Élő környezet ápolása, gondozása (növények, állatok)
- Eszközök készítése (kézműves munka)

« Előző | Következő »