- ÉRTELMILEG ÉS TANULÁSBAN AKADÁLYOZOTTAK KÓRTANA
- Előszó
- Bevezető
- 1. fejezet: Fogyatékosság, fogyatékos emberek megítélése - WHO modellje
- 2. fejezet: A személyiség ösztönző rendszere
- 3. fejezet: Az emberi megismerés alapjelenségei
- 4. fejezet: Tanulás, megismerés
- 5. fejezet: Neuroanatómia, neurofiziológia
- 6. fejezet: Neuropathologia
- 7. fejezet: Idegrendszeri működés zavarok korai felismerése
  - 7.1. Újszülöttek, csecsemők reflex zavari, kóros tünetei
  - 7.2. Kisded- és gyermekkori zavarok
- 8. fejezet: Értelmi és tanulási zavarok okai
  - 8.1. PRÉNATÁLIS OKOK
    - 8.1.1. Szülők életkora és kockázatok (Biológiai okok)
    - 8.1.2. Központi idegrendszer fejlődési anomáliái
      - 8.1.2.1. Agy fejlődésének zavarai
    - 8.1.3. Magzati függelékek kóros állapotai
    - 8.1.4. Small for Gestational Date/Age (SGD/SGA)
    - 8.1.5. „Mit hozott magával az anyaméhből a magzat?”
      - 8.1.5.1. „Méhen belüli stressz”
    - 8.1.6. Epigenetika és mentális folyamatok
      - 8.1.6.1. Epigenetikai változásokhoz vezető okok
    - 8.1.7. fejezet: Biológiai kórokok
      - 8.1.7.1. Prion
      - 8.1.7.2. Genom
        - 8.1.7.2.1. Kromoszóma rendellenességek (kariopátiák)
          - Szomatikus kromoszómák számbeli rendellenességei
          - Szomatikus kromoszómák szerkezeti anomáliái
          - Nemi kromoszómák számbeli rendellenességei
          - Nemi kromoszómák szerkezeti anomáliái
      - 8.1.7.3. Anyagcsere betegségek
      - 8.1.7.4. Hormonrendszer zavarai és értelmi akadályozottság
  - 8.2. PERINATÁLIS OKOK
    - 8.2.1. Oxigénhiányos állapotok
    - 8.2.2. Császármetszés
    - 8.2.3. Születés közben bekövetkezett rendellenességek
  - 8.3. POSZTNATÁLIS OKOK
    - 8.3.1. Újszülöttek sárgasága (icterus neonatalis, bilirubinopathia)
    - 8.3.2. Fertőzések
    - 8.3.3. Daganatok
    - 8.3.4. Sérülések
    - 8.3.5. Poszttraumás stressz szindróma
    - 8.3.6. Szociális háttér
- 9. fejezet: ÉRZÉKELŐ SZERVRENDSZEREK ANOMÁLIÁI ÉS MENTÁLIS KÉPESSÉGEK
  - 9.1. Agnózia
  - 9.2. Neurofiziológia, neuropatológia
  - 9.3. Látás szervrendszere
  - 9.4. Hallás, egyensúlyozás szervrendszere
  - 9.5. Siketvakság
  - 9.6. Taktilis zavarok
- 10. fejezet: Gyermekkori pszichiátriai kórképek kialakulása
- 11. fejezet: Tanulási és értelmi zavarok pszichiátriai hátterei
  - 11.1. Depresszió
  - 11.2. Schizophrenia
- 12. fejezet: Érzelmi (emocionális) folyamatok és tanulási zavarok
  - 12.1. Késztetés (motiváció)
  - 12.2. Szorongás
  - 12.3. Gátlásos állapot
  - 12.4. Agresszió
- 13. fejezet: Központi idegrendszer tanulási és értelmi zavarokkal járó betegségei
- 14. fejezet: GYÓGYPEDAGÓGIAI KÉPZÉS SZEMPONTJÁBÓL FONTOSABB TÜNETCSOPORTOK, BETEGSÉGEK
  - 14.1. Parciális teljesítmény zavarok (Részképesség zavarok)
  - 14.2. Specifikus tanulási zavarok (iskolai teljesítmények zavarai)
    - 14.2.1. Diszlexia
    - 14.2.2. Diszkalkulia
    - 14.2.3. Diszgráfia
    - 14.2.4. Készségek kevert zavara
    - 14.2.5. Beszéd és a nyelv specifikus fejlődési zavarai
- 15. fejezet: Figyelemhiányos hiperaktivitás - Attention deficit hyperactivity disorder (ADHD)
  - 15.1. Kórtani háttér
  - 15.2. Figyelemhiányos hiperaktivitás típusai és tüneteik
- 16. fejezet: Cerebralis paresis (CP)
- 17. fejezet: Beszéd és nyelv fejlődési zavarai
  - 17.1. Beszédzavarok okai
  - 17.2. Beszédzavarok, beszédhibák
- 18. fejezet: DCD (Developmental Coordination Disorder)
- 19. fejezet: Magatartási fenotípus betegség (viselkedési zavar) és kognitív deficit
  - „Erőszakos gyerekek, agresszív felnőttek”
  - Gyermekkori regulációs zavarok
  - Serdülőkori problémás viselkedési formák
- 20. fejezet: Down-kór
- 21. fejezet: Fejlődés pervazív zavarai
  - 21.1. Autizmus spektrum betegség (ASB)
    - 21.1.1. Autizmus spektrum betegség (ASB, ASD) korai tünetei, tünetei
    - 21.1.2. Autizmus spektrum betegség (ASB, ASD) kóreredete
      - 21.1.2.1. Autizmusról az epigenetika tükrében
      - 21.1.2.2. Immunfolyamatok és autizmus
      - 21.1.2.3. Autizmus praenatalis és perinatalis rizikótényezői
      - 21.1.2.4. Szindrómás autizmus
      - 21.1.2.5. Kis penetranciájú gének
      - 21.1.2.6. Gyakori nukleotid változások (Single Nucleotid Variant SNV)
      - 21.1.2.7. További lókuszokon talált mutációk ASD betegekben
  - 21.2. Asperger-szindróma
  - 21.3. Máshova be nem sorolt PDD
  - 21.4. Gyermekkori dezintegratív betegség
- Irodalom

« Előző

# Irodalom

Abrahams, B.S., and Geschwind, D.H. (2008)

Advances in autism genetics: on the threshold of a new neurobiology. Nature reviews.

Genetics, 9(5) pp.341-355

Bábosik István Neveléselmélet Osiris 2004

Clair Bacon and Gudrun A. Rappold

The distinct and overlapping phenotypic specrrum of FOXP’ and FOXP2 in cognitive disorders

Hum. Genetics 2012 Nov. 131(11): 1687-1698

R.A. Barkley ADHD and the nature os self-control Guilford Press New York 1997

Biederman, J., Faraone, S. V., Keenan, K., Knee, E., et al.

Family-genetic and psychosocial risk factors in DSMIII attention deficit disorder

Journal of the American Academy of Child and Adolescent Psychiatry 1990, 29, 526-533

Burd, L- és mtsai

J. Perinat. Med., 1999, 27, 441

Joseph D. Buxbaum and Patrick R. Hof (Edited by)

The Neurosience of Autism Spectrum Disorders

Academic Press

Campbell P, Reep RL, Stoll ML, Ophir AG, Phelps SM

Conservation and diversity of Foxp2 expression in muroid rodents: functional implications

J. Comp. Neurol. 2009. Jan 1;512(1):84-100

John Cannel

Autism and Vitamin D

Life Estension Magazin 2014 Jan pp. 32-38

Stella Chess and Alexander Thomas Temperament Ruthledge 1996

A Christakou, CM Murphy, ….. and K. Rubia

Disorder-specific functional abnormalities during sustained attention in youth with Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) and with Autism

Molecular Psychiatry (2013) 18, 236-244

Csábi Györgyi, Rényi Tamás

Magatartási fenotípusok és kognitív sajátságok mentális retardációban (összefoglaló közlemény)

Neuropsychopharmacologia Hungarica

Roberto Colon, Sherif Karama, Rex E. Jung, Richard J. Haier

Human intelligence and brain networks

Dialogues in Clinical neuroscienc 2010;12(4) 489-501

Dr. Csók Edit

Szorongás és szomatizáció - továbbképző elődás a SZTE Gyermekgyógyászati Klinikáján

Dr. Dezsőfi Antal PhD

Mi rejlik a viselkedészavarok hátterében

SZTE Gyermekgyógyászati Klinika Továbbképző előadások

Diamond, David M.; Adam M. Campbell;CollinR. Park; al.

„The temporal Dynamics Model of Emotional Memory Processing …., and the Yerkes-Dodson Law”

Neural Plasticity 2007

Sabrina Diano, Susan A Farr, …….. and Tamas L. Horvath

Ghrelin controls hippocampal spine synapse density and memory performance

Nature Neurosience 9, 381-388 (2006)

Elia J, Gai X, Xie HM, Geiger E, Glessner JT, D’Arcy M, deBerardinis R, Frakkelton E, KimC, Lantieri F, Muganga BM, Wang L, Takeda T, Rappaport EF, Grant SF, Berettini W, Devoto M, Shaikh TH, Hakonason H, White PS

Rare sructural variants found in attention-deficit hyperactivity disorder are preferantly associated with neurodevelopmental genes

Mol Psychiatry 2010 Nov, 15(11) 1122

Eng C (2003)

„PTEN one gene, many syndrom”

Human mutat 22(3):183-98

Entringer S, Epel ES, Kumsta R, et al.

Stress exposure in intrauterine life is associatrd with shorter telomer length in young adulthood.

Proc. Natl Acad Sci USA 2011;108(33):E513-E518.

Dr. Falus András, Dr. Melicher Dóra, Dr. Purebl György

Mentális folyamatok epigenetikai szabályozása

Orvostovábbképző szemle 2015. XXII./1. 32-37

Fedoroff NV.

Presidential address. Transposable elements, epigenetics, and genom evaluation.

Sience 2012; 338(6018)758-767

Eric Frombonne

Epidemiology of Pervasive Develeopmental Disorders

Pediatric Researche (2009) 65, 591-598

Göllesz Viktor (szerk.)

Gyógypedagógiai kórtan

Nemzeti Tankönyvkiadó Budapest 1998

Haspel J, Grumet M (2003)

The L1CAM extracellular region: a multidomain protein with modular and cooperative binding modes

Front Biosci 8 s. 1201-1225

van den Heuvel M.P., Stam C.J., Kahn R.S., Hulshoff Pol H.E. (2009)

Efficiency of functional brain networks and intellectual performance

The Journal of Neurosience 29:7619-7624

Huaxi Hu J. Neuroinflammation 2012. aug. 17;9(1):201

International Schizophrenia Consortium Nature 2008. 455. 237

G.M. Jankovic J. eds. Neurology in Clincal PRACTICE

Kapornai Krisztina

Gyermekkori szorongásos kórképek - továbbképző elődás a SZTE Gyermekgyógyászati Klinikáján

Rolf Knipper Molekulare Genetic 9. Auflage Georg Thieme Verlag 2006

Kótyuk Eszter

Genetikai tényezők szerepe a hangulati dimenziók és a dohányzási szokások variabilitásában

Doktori (PhD) értekezés 2013 Budapest

Lai CS, Fisher SE, HurstJA, Vargha-Khadem F, Monaco AP (2001)

A forkhead-domain gene mutated in a severe speech and language disorder

Nature 413(6855)519-23

Dr. László Aranka

Enzymopathiák

Harnadik, bővített kiadás Medicina Könyvkiadó Zrt Budapest 2011

Dr. Lazáry Judit

A szerotonin transzporter gén és a negatív életesemények hatása a depresszióra való hajlamra

Doktori értekezés

Semmelweis Egyetem Mentális Egészségtudományok Doktori Iskola

Budapest 2009

Christa Lese Martin, Jaqueline A. Duvall, Yesim Ilkin et al.

Cytogenic and molecular characterisation of A2BP1 as a candidate gene for autism

Levy, F., Hai, D. A., McStephen, M., Wood, C., and Waldman, I.

Attention-deficit hyperactivity disorder: a category or a continuum? Genetic analysis of a large-scale twin study

Journal of the American Academy of Child and Adolescent Psychiatry 1997, 36, 737-744

Dr. Frank D. Lewis

Ask the Expert: on Neural Plasticity

NeuroRestorative News Summer 2012

Maródi László

Gyermekgyógyászat

Medicina Budapest 2002

Cheryl Missiuna, Lisa Revard & Nancy Pollock

Children with DCD: at home, at school, and in the community

www.canchild.ca

Morales E, Julvey J, Torrent M, et al.

Vitamin D in Pregnancy and Attention Deficit Hyperactivity Disorder-like Symptoms in Childhood

Epidemiology 2015 Apr. 10 (Publ ahead of print)

Mózes Viktor, Bence Melinda, Sasvári-Székely Mária, Keszler Gergely

A dopamin D4-es receptor hipoxia érzékenységének gyermekpszichiátriai vonatkozásai

Neuropszichopharmacologia Hungarica 2010. március XII. 1.

Németh Tünde dr.

A koragyermekkori regulációs zavarok

Gyermekgyógyászat 2012; 63. 288-291

D. Neuhäuser, H-Ch. Steinhausen

Geistige Behinderung

2., überarbeitete und erweiterte Auflage

Verlag W. Kohlhammer Stuttgart, Berlin, Köln 1999

Reed E.W. Reed S.C. (1965)

Mental Retardation: a family study

W.B. Saunders Philadelphia (USA)

Czeizel Endre-Lányiné Engelmayer Ágnes-Rátay Csaba (1978)

Az értelmi fogyatékosságok kóreredete a „Budapest-vizsgálat” tükrében

Budapest

Katya Rubia, Analucia A. Alegria, Ana I. Cubillo, Anna B. Smith, Michael J. Brammer, Joaquim Radua

Effects of Stimulants on Brain Function in Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder: A Systemic Review and Meta-Analysis Biological Psychiatry Volume October 15, 2014, 76, Issue 8 Pages 616-628

Selye jános

Stressz distressz nélkül

Akadémiai Kiadó Budapest 1976

Szabó Mihály

Az ember fejlődése

APC-Stúdió Gyula 2007

Szabó Mihály dr.

Alapismeretek szenvedély-betegségekről, kábítószerekről

Második – átdolgozott, bővített – kiadás

Szegedi Egyetemi Kiadó Juhász Gyula Felsőoktatási Kiadó Szeged 2011

Szathmáry, E.

Kulturális folyamatok: Az utolsó nagy evolúciós átmenet.

In: Pléh Cs., Kovács Gy. And Gulyás B. (eds) Kognitív Idegtudomány 2003 Osiris Kiadó Bp.

Tamás Tényi, Györgyi Csábi, Edina Hamvas, Eszter Varga, Róbert Harold

The decoding of the flouting of the Gricean relevans maxim is impaired in mental retardation caused by perinatal hypoxia. A brief report

Neuropsychopharmacologia Hungarica 2008, X/5, 271-274

Dr. Vetró Ágnes

Gyermek- és ifjúságpszichiátria

Medicina Könyvkiadó Rt.Budapest 2008

Michelle GK Ward, Susan Bennett and W James King

Prevention of shaken baby syndrom: Never shake a baby

Paediatr Child Haelth. 2004 May-Jun 9(5) 319-321

« Előző