Játékpedagógia

- JÁTÉKPEDAGÓGIA
- A projekt
- Bevezetés
- 1. fejezet: Gondolatok az óvodai neveléshez
- 2. fejezet: Történeti bevezetés
  - 2.1. A gyermeki játékra vonatkozó ókori nézetek
  - 2.2. Középkori gyermekfelfogások és a játék
  - 2.3. Comenius és Fröbel a játékról
  - 2.4. Elméletek a játékról
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 3. fejezet: A játékpedagógia elméleti kérdései
  - 3.1. A játék helye az óvodai nevelés rendszerében
  - 3.2. A játék fogalma és jellemzői
  - 3.3. Az állatok játéka
  - 3.4. A játék szerepe a személyiségfejlődésben
  - 3.5. Winnicott a játékról
  - 3.6. Piaget játékelmélete
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 4. fejezet: Játékfajták
  - 4.1. Játékfajták, játéktípusok
  - 4.2. Játékok régen, - amivel nagyszüleink játszottak (Olvasmány)
  - 4.3. Gyakorló vagy funkciójáték
  - 4.4. Szerepjáték
  - 4.5. Dramatikus játék - drámajáték
  - 4.6. Konstruáló játék
  - 4.7. Szabályjáték
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 5. fejezet: Az óvodai játék szervezésének feltételei, optimális körülményei
  - 5.1. A derűs légkör megteremtése
  - 5.2. A csoportszoba
  - 5.3. A szabadtéri játékok
  - 5.4. A játékeszközök
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 6. fejezet: Az óvodapedagógus szerepe a játéktevékenységben
  - 6.1. Az óvodapedagógus és a játéktevékenység irányítása
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 7. fejezet: A gyermek megismerése a tevékenység során
  - 7.1. A gyermek megfigyelése játék közben
  - 7.2. Játék és tanulás
  - 7.3. Játék és munka
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 8. fejezet: Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.1. Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.2. Hallgatói munkák a Felkészülés a játékfoglalkozásra témához
- Záró gondolatok
- Összefoglaló feladatok és megoldások
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 6.1. Az óvodapedagógus és a játéktevékenység irányítása

A játék olyan komplex tevékenység, amelyet az óvodapedagógus tudatosan tud felhasználni nevelési céljainak eléréséhez. A játéktevékenység lehet spontán és az óvodapedagógus által tervezett, irányított. Fontos, hogy ne törekedjünk arra, hogy minden játéktevékenységet bevonjunk az irányított tevékenységek sorába, hagyjunk teret a gyermek szabad játékának.

1. kép Hogyan?
(forrás: internet)

Három éves kortól kezdve a gyermek igényli a felnőttel való együttes játékot, de fontos, hogy hagyjuk meg neki a kezdeményezés lehetőségét. A játékon belüli öntevékenység a legfőbb biztosíték arra, hogy az önfejlődés, önfejlesztés motívumait, képességeit, készségeit létrehozza a gyermek tevékenységrendszerében. A játéktevékenységhez szükséges feltételeket, eszközöket többségében azonban az óvodapedagógusnak kell biztosítani. Az élmény –amelyet a játék nyújt- rendkívüli jelentőséggel bír az életre való felkészítés szempontjából is. A különböző szituációk megteremtése az élmények nyújtása fontos része az óvodapedagógus módszertani eszköztárának. A játék mint az óvodáskorú gyermek alaptevékenysége rendkívüli fejlesztési lehetőséget teremt az óvodapedagógus számára. Pl. kezdeményezőképesség kibontakoztatása, önállóság, másik gyermek játékának tiszteletben tartása.

Az óvodapedagógus alapvető feladatai a játékkal kapcsolatban, hogy szükség esetén megfelelő motiváljon, olyan feltételeket biztosítson a játszó gyermek számára, amelyben megtalálja önmagát, élményekhez jut.

Az óvodapedagógusnak rendkívül fontos a szerepe abban a tekintetben, hogy a játéklehetőségeket az egyéni teljesítőképességhez szabja, a sikerélmény megszerzésének lehetőségét biztosítsa. A feltételek megteremtésével elérheti, hogy megismerje és fejlessze a gyermek képességeit.

Az óvodapedagógus feladata a gyerekekkel kapcsolatban

Az óvodapedagógus, gyermek kapcsolatának pozitív alakulását segítik a személyes beszélgetések, kellő érdeklődés a gyermek iránt, az együtt játszás élménye. Fontos a testközelség, - ha igényli a gyermek. Az óvodapedagógus viselkedése legyen természetes / halk, nyugodt szeretetteljes odafordulás. Értékelje folyamatosan a gyermek viselkedését pozitívumok erősítésével, dicsérettel. A gyermekek közötti konfliktusok megoldásában törekedjen arra, hogy lehetőleg a gyermekek találják meg a jó megoldást. Közös programokkal, ünnepekkel /születésnapok/ szerezzenek egymásnak örömet, csoport társaiknak, családnak, felnőtteknek, kisebb csoportoknak.

A fejlődés várható jellemzői óvodáskor végére:

- A gyermekek örömmel jönnek óvodába,
- szeretnek egymás és a felnőttek társaságában lenni,
- szeretnek együtt tevékenykedni, képesek a társaikkal, felnőttekkel a megfelelő együttműködésre,
- a közösségi feladatokban természetes módon, szívesen részt vállalnak, segítőkészek a felnőttekkel, az arra rászorulókkal,
- érzelmeiken mind jobban tudnak uralkodni, egymás igényeire tekintettel lenni,
- a gyerekek között mind kevesebb a konfliktus, azt képesek közösen megoldani, elfogadni az igazságot, a közösségi élet szabályait mind többet alkalmazzák.

Kurt Lewin kísérletének adaptációja (Módszerek c. oktatófilm) elérhető a következő linken:

https://www.youtube.com/watch?v=satfAW5Ksoc

« Előző | Következő »