Bevezetés az irodalomtudományba

- Bevezetés az irodalomtudományba
- Tartalomjegyzék
- Előszó
- I. INTÉZMÉNYTÖRTÉNET
  - I. 1. Egyetemek és akadémiák a késői középkorban és a korai újkorban (Balázs Mihály)
  - I. 2. Az irodalom intézménytörténete a 18-19. században (Gere Zsolt)
    - I.2.1. Az intézmény fogalma
    - I.2.2. Az irodalom intézményei
    - I.2.3. A Magyar Tudományos Akadémia
    - I.2.4. A Kisfaludy Társaság (1836-1952)
  - I. 3. Ellenőrző kérdések és feladatok az Intézménytörténet című fejezethez
- II. FILOLÓGIA
  - II.1. Fejezetek a filológia történetéből (Fazekas Sándor)
    - II.1.1. Antikvitás
    - II.1.2. A filológia a középkorban
    - II.1.3. A filológia reneszánsza – a reneszánsz filológia
    - II.1.4. Felvilágosodás
    - II.1.5.A modernkori filológia
  - II.2. Legfontosabb módszertani eljárások és szakkifejezések (Fazekas Sándor)
    - II.2.1. A stemma
    - II.2.2. Kiadástípusok
    - II. 2. 3. Fontosabb szakkifejezések listája
    - II. 2.4. Íráshordozók és medialitás
  - II. 3. Digitális filológia (Labádi Gergely)
    - II.3.1. A számítógép mint eszköz
    - II.3.2. A könyvbeli szöveg
    - II.3.3. A számítógép mint médium – a szöveg az információs társadalomban
    - II.3.4. A digitális szöveg
    - II.3.5. Mihez kezd(j)ünk a digitális szöveggel?
    - II.3.6. Digitális szöveg- és tanulmánygyűjtemények, könyvtárak
  - II. 4. Ellenőrző kérdések és feladatok a Filológia című fejezethez
- III. RETORIKA (Ötvös Péter)
  - III. 1. Rövid történet
  - III. 2. A retorikai beszéd felosztása
  - III. 3. Példa a beszédnemek irodalmi használatára
    - III. 3. 1. Petőfi Sándor: Füstbe ment terv
    - III. 3. 2. József Attila: Arany
    - III. 3. 3. Akartok-e rabok lenni?
  - III. 4. Feladatok és kérdések a Retorika című fejezethez
- IV. VERSTAN (Bognár Péter)
  - IV.1. Alapvetés
    - IV.1.1. Az ismétlődés fogalma
    - IV.1.2. Verstan és poétika
    - IV.1.3. Verstan és előadásmód
  - IV.2. Magyar vers, magyar verstan
    - IV.2.1. Nemzeti versidom
    - IV.2.2. Versidomvita
  - IV.3. Általános metrika
    - IV.3.1. A Jakobson–Lotz-axiomatika
    - IV.3.2. Metrikai összetevők + metrikai szabályok
    - IV.3.3. Nyelvi összetevők + metrikai szabályok
      - IV.3.3.1. Összetevők
        - IV.3.3.1.1. A megfelelések fajtái
        - IV.3.3.1.2. A numerikus szabályozottság tárgya
      - IV.3.3.2. Szabályrendszer
        - IV.3.3.2.1. A numerikus szabályozottság elve: szám
        - IV.3.3.2.2. A numerikus szabályozottság elve: tartalom
        - IV.3.3.2.3. A numerikus szabályozottság elve: szám és tartalom
  - IV.4. Példatár a metrikai elemzésekhez
    - Átkozott legyen az éj
    - Angyaloknak nagyságos asszonya (RPHA 99)
    - Mikor Szennakerib az Jeruzsálemet (RPHA 940)
    - Elmelkedesek az örökke-valoságrol (RMKT 17, 9. 77/s)
  - IV. 5. Ellenőrző feladatok és kérdések a Verstan című fejezethez:

« Előző | Következő »

# IV.1.1. Az ismétlődés fogalma

A metrikai szerkezetekben megfigyelhető, numerikusan szabályozott nyelvi egységekre általában az jellemző, hogy már az adott versszövegen belül visszatérést, ismétlődést mutatnak. A következő versben a páratlan sorok 8, a páros sorok 7 szótagosak, két szomszédos páratlan, és két szomszédos páros sort rím kapcsol össze egymással:

Nem hivalgó, cifra páva a8
Nem modern az én szivem. b7
Egyszerűség lakik benne a8
Mosolyogva szeliden. b7

Egyszerü, de tiszta nóták
Amiket én dalolok –
Mert a szivem sugja őket,
Nem is olyan nagy dolog.[1]

A numerikusan szabályozott nyelvi összetevők szabályos visszatérése, amelyet a metrikai szerkezet lényegeként határoztunk meg, itt tehát már a versszövegen belül érvényesül.

E megoldással szemben előfordulnak olyan metrikai szerkezetek, amelyek az egyes versszöveg határain belül nem, vagy csak nagyon korlátozott mértékben mutatnak ismétlődést. A következő versről mindössze annyi mondható el, hogy első és utolsó sora ugyanannyi szótagból áll, de a szöveg rövidsége nem teszi lehetővé annak eldöntését, hogy a véletlen művével, vagy metrikai jelenséggel állunk-e szemben:

öt meg hét és öt 5
a számok nyelvén ennyi 7
ilyen egyszerű[2] 5

Az ilyen és ehhez hasonló metrikai szerkezetek a numerikus szabályozottság és az ismétlődés kritériumának nem a szövegen, hanem a szöveget működtető poétikai hagyományon belül tesznek eleget. A példában szereplő vers haiku, amely a többi hasonló versformában írt (tehát egy 5, egy 7, végül megint egy 5 szótagos sorból felépülő) szöveg metrikai szerkezetének szabályos ismétlése.

[1] Karinthy Frigyes, Szabolcska Mihály, Egyszerűség = Uő., Így írtok ti, Bp., Szépirodalmi, 1979, 30.

[2] Parancs János, Haiku 1. = Uő., Tőletek távolodóban, Dunaszerdahely, Nap, 1999, 145.

« Előző | Következő »