Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika

- Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika
- Célok
- 1. lecke: A diagnosztika, a gyógypedagógiai pszichodiagnosztika fogalma, elméleti alapjai
  - 1.1. A diagnosztika fogalma, modelljei
  - 1.2. A diagnosztikus kérdések megközelítésének lehetőségei a gyógypedagógiában
  - 1.3.A diagnosztika új útjai és jövője
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 2. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere, etikai kérdések, szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában, diagnosztikus protokollok alkalmazása
  - 2.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere
  - 2.2. A szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában
  - 2.3. Etikai kérdések a diagnosztikus munkában
  - 2.4. Diagnosztikus protokollok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 3. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika vizsgáló eljárásai: a tesztelés
  - 3.1. A tesztek alapgondolata
  - 3.2. A pszichológiai tesztek fajtái
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 4. lecke: Az anamnézis ismertetése, szerepe a diagnosztikus tevékenységben
  - 4.1. Az anamnézis fogalma és szerepe a diagnosztikus munkában
  - 4.2. Az anamnézis felvételének körülményei
  - 4.3. Az anamnézis meghatározott szempontjai
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 5. lecke: A megfigyelés, mint módszer a diagnosztikus munkában
  - 5.1. A megfigyelés, mint módszer
  - 5.2. A megfigyelés szerepe a komplex vizsgálatokban
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 6. lecke: Az intelligencia fogalma és mérése
  - 6.1. Az intelligencia fogalma
  - 6.2. Az intelligencia mérési lehetőségei, az intelligencia kvóciens kialakulása
  - 6.3. Az intelligencia megközelítései
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 7. lecke: Az intelligencia mérése I.
  - 7.1. A Budapesti Binet intelligenciateszt
  - 7.2. A Wechsler-féle intelligenciavizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 8. lecke: Az intelligenciatesztek ismertetése II.
  - 8.1. A Raven-féle vizsgálati elv és a Raven-teszt
  - 8.2. A Snijders-Oomen – féle nonverbális intelligenciateszt
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 9. lecke: A vizuális percepció, a vizuo-motoros koordináció vizsgálata: A Frostig és a Bender tesztek
  - 9.1. Frostig-teszt
  - 9.2. Bender tesztek
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 10. lecke: Az emberalak-ábrázolás Goodenough-féle minősítése és értékelése
  - 10.1. Az emberalak-rajz értékelése Goodenough módszerével
  - 10.2. Interkorrelációs kapcsolatok a Goodenough-féle emberábrázolás kapcsán
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 11. lecke: Vizsgálatok korai életkorban és értelmi elmaradás esetén
  - 11.1. Korai életkorban elvégezhető vizsgálatok
  - 11.2. Értelmi elmaradás esetén alkalmazható vizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 12. lecke: Személyiségvizsgáló eljárások
  - 12.1. A projektív tesztek
  - 12.2. Széles körben alkalmazott projektív eljárások
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 13. lecke: A komplex vizsgálati eredmények és a szakértői vélemény
  - 13.1.A szakértői vélemény kialakítása, tartalma
  - 13.2. A szülők tájékoztatása a vizsgálat eredményeiről
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- Kérdések és feladatok

« Előző | Következő »

# 8.2. A Snijders-Oomen – féle nonverbális intelligenciateszt

Snijders-Oomen pszichológus alkotta meg a tesztet, célja egy olyan nem verbális tesztsorozat kialakítása volt siket gyermekek számára. Majd a későbbiekben Snijdersszel közösen átdolgozták a tesztet, és külön a hallók és külön a siketek számára standardokat alakítottak ki. Leginkább hallássérült, vagy verbális kommunikációjukban gátolt halló gyermekek diagnosztizálásában alkalmazzák. Jelenleg a tesztnek két változata ismert egy újabb átdolgozást követően: (1) SON 2;6 – 7 éves korig, (2) SSON 7 – 17 éves korig (Nagyné, 1995).

A teszt hazai alkalmazása Csányi Yvonne nevéhez köthető, majd Budayné Balkay Sarolta végzett további vizsgálatokat teszten, a tapasztalatok szerint a teszt mind a hallássérültek, mind a halló gyerekek magyar mintáján megfelelően funkcionál. A SON teszt felvétele egyéni vizsgálat formájában történik, felépítése a Wechsler-féle tesztek felépítéséhez hasonló, longitudinális szerkesztési elvű, kultúrától független eljárás. A gyermekek teljesítményének értékelése a deviációs IQ számítása alapján történik, és külön standarddal rendelkezik a siket és a halló vizsgálati személyek részére. Az intelligenciaprofil elemzésére is lehetőség van a teszt alapján, így nem csak a gyermek IQ-ja, illetve intelligenciakora, hanem az egyes próbákhoz tartozó szubtesztkorok is kiszámolhatók. A SON teszt nyolc szubtesztből áll, egy-egy pszichés funkció mérésére két szubteszt is szolgál, ezáltal két párhuzamos tesztsorral rendelkezik a teszt, melyek egymástól függetlenül és együttesen is felvehető (F és Q sor) (Nagyné, 1995).

A mért pszichés funkciók és nyolc szubteszt a következő, 8.1. sz. táblázatban ismertetjük:

8.1. sz. táblázat: A SON teszt szubtesztjei és a mért pszichés funkciók áttekintése

A teszt felvétele egy vagy két ülésben történik, a halló gyermekek számára verbális, míg a siket gyermekek számára nem verbális, egyszerű gesztusokkal kifejezhető instrukciók adhatók (Nagyné, 1995). A SON teszt revideált változatát 2,5-7, illetve 5,5-17 éves korú gyerekek vizsgálatára dolgozták át, magyar adaptálása mérlegelendő. A 2,5-7 éves korosztály számára készített változatának hat szubtesztjében az oki összefüggések felismerése, megértése, a téri észlelés képességeinek felmérése végezhető. A 5,5-17 éves korosztály számára készült revideált változat hét részpróbát tartalmaz, melyek mérik többek között az absztrakt és konkrét ok-okozati viszonyok megértését, a téri észlelést, a vizuális analízis-szintézist, a téri-idői kapcsolatok felismerését, kategorizálást, analógiás gondolkodást, ugyanakkor a rövidtávú emlékezet mérése ebbe az átdolgozott változatba nem került be. Mind a két korosztályban a teszt a nem verbális kognitív képességek vizsgálatára alkalmas a nyelvi zavart mutató, a hallássérült, az autista, a szociális fejlődésben elmaradott, illetve a bevándorló, anyanyelvi problémákkal küzdő gyermekek számára. A SON teszt felvétele pszichológus kompetenciája (Csányi, Perlusz és Zsoldos, 2012).

« Előző | Következő »