A magyar iskoláztatás története a 19-20. században

- MAGYAR ISKOLÁZTATÁS TÖRTÉNETE A 19–20. SZÁZADBAN
- Bevezetés
- I. fejezet: Iskolaügy Európában a 18-19. században
  - I.1. Az európai iskolarendszerek kialakulásának okai
  - I.2. Az európai iskolarendszerek kialakulásának háttértényezői
    - I.2.1. A reformáció-ellenreformáció vallási küzdelmei
    - I.2.2. Katolikus megújulás
    - I.2.3. Felvilágosodás
    - I.2.4. A gyermekkor elkülönítése, mitizálása
    - I.2.5. Az erkölcsi védelemre szoruló gyermekek számára az iskolák zárt világának megteremtése
    - I.2.6. A felvilágosult abszolutizmus
    - I.2.7. A modern nemzetállamok kialakulása
  - I.3. Néhány európai ország iskoláztatásának áttekintése
    - I.3.1. Anglia
    - I.3.2. Franciaország
    - I.3.3. Oroszország
    - I.3.4. Német nyelvterületek
  - Kérdések és feladatok
- II. fejezet: Iskolaügy Magyarországon a felvilágosult abszolutizmus korában
  - II.1. A felvilágosult abszolutista iskolapolitika alapelvei
  - II.2. Az I. Ratio Educationis
  - II.3. A II. Ratio Educationis
  - Kérdések és feladatok
- III. fejezet: Iskoláztatás Magyarországon a XIX. század első felében
  - III.1. Első óvodáink
  - III.2. Népoktatás
  - III.3. Tanítóképzés
  - III.4. Közép- és felsőoktatás
  - III.5. Az 1848-49-es forradalom és szabadságharc oktatásügye
  - Kérdések és feladatok
- IV. fejezet: Iskolaügy és pedagógia az abszolutizmus korában (1849–1867)
  - IV.1. Népoktatás
  - IV.2. Középfokú oktatás
  - IV.3. Felsőoktatás
  - Kérdések és feladatok
- V. fejezet: Az népiskoláztatás története 1867–1919 között
  - V.1. A népoktatási törvény
  - V.2. Népiskolák
  - V.3. Óvodák
  - V.4. Polgári iskolák
  - Kérdések és feladatok
- VI. fejezet: A közép- és felsőfokú oktatás a dualizmus korában
  - VI.1. A középiskolák fejlődése
  - VI.2. Felsőoktatás, tanárképzés
  - Kérdések és feladatok
- VII. fejezet: Iskolaügy Magyarországon az 1920-as években
  - VII.1. Népoktatás
  - VII.2. Középiskolák
  - VII.3. Felsőoktatás
  - Kérdések és feladatok
- VIII. fejezet: A harmincas-negyvenes évek
  - Kérdések és feladatok
- IX. fejezet: A magyar iskolaügy alakulása 1945 után
  - IX.1. Harc az iskoláért - Az iskolarendszer átformálása
  - IX.2. Harc az iskoláért - A NÉKOSZ
  - IX.3. Harc az iskoláért - Az iskolák államosítása
  - Kérdések és feladatok
- X. fejezet: Az ötvenes évek
  - X.1. Óvodák
  - X.2. Általános iskolák
  - X.3. Középiskolák
  - X.4. Felsőoktatás, pedagógusképzés
  - Kérdések és feladatok
- XI. fejezet: Forradalom és rendszerváltás között
  - Kérdések és feladatok
- Ellenőrző kérdéssor

« Előző

# Ellenőrző kérdéssor

## Kérdések

1. Mi a neohumanizmus?

2. Mit jelentett a felvilágosult abszolutista uralkodók szótárában a vallási türelem?

3. Hogyan fordítható magyarra a kifejezés: „Ratio Educationis”?

4. Mikor jelent meg a két Ratio Educationis?

5. Melyek voltak II. József legfontosabb tanügyi rendeletei?

6. Miért volt jelentős az 1790/91-es országgyűlés a protestáns iskolák szempontjából?

7. Melyek voltak a Művelődésügyi Bizottság által megfogalmazott legfontosabb iskolaügyi alapelvek?

8. Mivel foglalkoztak a gyerekek az első magyar óvodákban?

9. Kinek a műve a Flóri könyve? Mi jellemezte a tartalmát?

10. Milyen tankönyvet írt Tóth Pápai Mihály?

11. Mit jelentett a gyakorlatban a protestáns tanügyi autonómia?

12. Ki és hol létesítette az első magyar tannyelvű több évfolyamos tanítóképző intézetet?

13. Mit tanítottak ebben az intézetben?

14. Az 1840-es években hol létesítettek még tanítóképző intézeteket Magyarországon?

15. Az 1848-as törvények szerint miből kellett fedezni az iskolák fenntartási költségeit?

16. Mi volt a célja Tavasi Lajosnak és az általa vezetett Nevelési Társaságnak?

17. Mikor zajlott le az első tanítógyűlés (tanácskozmány)?

18. Sorolja fel az 1848-as Eötvös-féle népoktatási törvényjavaslat jellemzőit!

19. Mit jelentett a korban a „közös iskola” kifejezés?

20. Milyen reformgondolatokat tartalmazott az Eötvös-féle „Magyar egyetem alapszabályai” című dokumentum?

21. Mi jellemezte a magyar népoktatást az 1850-es években? Ki gyakorolta a főfelügyeletet a népiskolák fölött?

22. Hogyan változott meg Eötvös József koncepciója a népiskolák fenntartásáról 1868-ban 1848-hoz képest?

23. Hogyan fejlesztette Eötvös a tanítóképzést?

24. Mi volt az ismétlő iskola?

25. Mi volt a felsőbb népiskola?

26. Mi volt a polgári iskola?

27. Mi volt az iskolaszék?

28. Mik voltak a „vezérkönyvek”?

29. Milyen módon segítette Eötvös és a tankönyvbizottság az új népiskolai tankönyvek megjelentetését?

30. Milyen új szemléltető eszközzel segítették a népiskolai tanítást?

31. Mi volt Eötvös koncepciója a népiskola tanítási nyelvét illetően, és hogyan változott meg a helyzet halála után?

32. Mikor vezették be a népiskolai oktatás ingyenességét?

33. Hogyan alakult a századfordulón a községi és az állami népiskolák aránya?

34. Általában hányadik elvégzett népiskolai osztály után íratkoztak polgári iskolába a tanulók?

35. Hány évfolyamos volt a polgári iskola?

36. Milyen tantárgyakat oktattak a polgáriban?

37. Hol és kiknek a vezetésével nyitották meg az első polgári iskolai tanítóképző (illetve tanítónőképző) intézetet?

38. Ismertesse Eötvös koncepcióját a középiskolák átalakításáról?

39. Mik voltak a görögpótló tárgyak és melyik törvény írta elő bevezetésüket?

40. Ismertesse Molnár Aladár szerepét a nők számára létesített magasabb iskolák megteremtésében!

41. Ki volt az a kultuszminiszter aki alőször engedélyezte nők továbbtanulását az egyetemek bizonyos fakultásain?

42. Mely egyetemi fakultásokon tanulhattak nők?

43. Mikor született a rendelet, amely lehetővé tette a nők továbbtanulását az egyetemek bizonyos karain?

44. Ki volt az a – már diplomás – magyar orvosnő, akit csak e rendelet életbe lépése után avattak doktorrá?

45. Mi volt az ONE?

46. Milyen témájú vita bontakozott ki a századfordulón a magyar középiskolai képzés tartalmát illetően?

47. Rajzolja le a századforduló magyar iskolarendszerét, érzékeltetve az egyes főbb intézménytípusok egymásra épülését, és a képzések időtartamát!

48. Kik voltak a magántanárok?

49. Ki volt a prorektor?

50. Mikor jött létre a középiskolai tanárképző intézet? Kinek a nevéhez fűződik létrehozása? Ismertesse az új intézet szerepét a középiskolai tanárképzésben! Ki játszott fontos szerepet a pesti tanárképző megszervezésében, képzési tartalmainak kimunkálásában?

51. Mire tett kísérletet a középiskolai tanárképző intézet az egyetemi „tanítási szabadság” közepette?

52. Milyen fakultásokkal és mikor kezdte meg működését a kolozsvári tudományegyetem? Mely fakultás volt ezek közül új a magyar felsőoktatás történetében?

53. Kinek a nevét vette föl az egyetem?

54. Ismertesse a kolozsvári egyetem áttelepítésének (expatriálásának) körülményeit!

55. Mettől meddig volt kultuszminiszter Klebelsberg Kunó?

56. Mit jelentett Klebelsberg Kunó felfogása szerint az ország konzervatív modernizációja? Miért volt erre szükség?

57. Mi volt a neonacionalizmus?

58. Mit jelentett a kultúrfölény programja?

59. Hogyan segítette Klebelsberg a népművelést?

60. Milyen módon segítette Klebelsberg az iskolás korú gyerekek sportolását?

61. Mi volt a levente-mozgalom?

62. A középiskolai képzés tananyagát tekintve Klebelsberg milyen tartalmi változásokat tartott szükségszerűnek?

63. Hogyan differenciálta a leányok középiskoláit az 1926. évi 24. törvény? Ismertesse az egyes női középiskola-típusokban oktatott tantárgyakat!

64. Mi volt a felső kereskedelmi iskola? Adott-e érettségi ez az iskolatípus?

65. Melyik főiskola nyílt meg 1925-ben?

66. Mikor született – a magyar felsőoktatás történetében azóta is egyedülálló – törvény a középiskolai tanárok képzéséről és képesítéséről?

67. Ismertesse e törvény tartalmát!

68. Kik oktattak a középiskolai tanárképző intézetekben?

69. Milyen vizsgákat, milyen témakörökből kellett a tanárjelölteknek letenniük a tanárvizsgáló bizottság előtt?

70. Mit neveztek próbaévnek?

71. Mi volt az Eötvös Kollégium létrehozásának célja?

72. Rajzolja le az 1924-1933 közötti időszak magyar iskolarendszerét, érzékeltesse az egyes iskolatípusok egymásra épülését és a képzések időtartamát!

73. Milyen körülmények között kezdődött el a nyolcosztályos általános iskola bevezetése?

74. Mi az UNESCO, és milyen céllal hozták létre? Magyarország mióta tagja?

75. Mikor nyitották meg a nők előtt valamennyi felsőoktatási intézmény kapuját?

76. Ismertesse a NÉKOSZ jelentőségét! Mikor számolták fel adminisztratív úton a népi kollégiumokat?

77. Milyen szerzők művei jelentettek ideológiai, pedagógialeméleti hátteret az ötvenes évek általános iskolai pedagógiájának kidolgozásához?

78. Mit jelentett a „lemorzsolódás elleni harc” az 1950-es években?

79. Mik voltak a szakérettségis tanfolyamok?

80. Mikor vezették be az orosz nyelv kötelező oktatását?

81. Milyen iskolatípus volt a technikum?

82. Milyen célkitűzés fogalmazódott meg az 1950-ben kiadott gimnáziumi tantervekben?

83. Mi volt a gimnáziumi „politechnikai képzés” lényege, és mi indokolta bevezetését?

84. Milyen kritériumoknak kellett megfelelniük 1952-től az egyetemekre, főiskolákra felvételiző fiataloknak?

85. Mik voltak a szaktanítói tanfolyamok?

86. Mikor és hol létesítettek pedagógiai főiskolákat? Milyen korábbi intézménytípust váltottak fel a pedagógiai főiskolák?

87. Milyen módszerekkel biztosították az oktatásügy irányítói a munkás- és parasztszármazású fiatalok 50%-ának felsőoktatásba való bekerülését?

88. Milyen erőfeszítéseket tettek a „szocialista” iskola hibáinak kiküszöbölésére?

89. Mikor és hol hozták létre az első felsőfokú tanítóképző intézeteket?

90. Mikor váltak főiskolává a felsőfokú tanítóképző intézetek?

91. Mikor és hol jöttek létre a felsőfokú óvónőképző intézetek?

92. Mikor alakultak át a felsőfokú óvónőképző intézetek óvóképző főiskolákká?

93. Mikor és milyen intézménytípusból alakultak ki a tanárképző főiskolák?

94. Mi jellemezte az általános iskola fejlesztését-fejlődését a hatvanas években?

95. Mi az 5+1-es rendszer?

96. Jellemezze az 1972-es oktatáspolitikai párthatározatot! Kik vettek részt az előkészítésben?

97. Milyen oktatáselméleti kutatások és fejlesztő munkálatok élénkültek fel a hatvanas-hetvenes években?

98. Milyen új tartalmakat és módszereket hozott az iskolai oktatásba a Gáspár László-féle szentlőrinci-sarkadi iskolakísérlet és alternatív pedagógia, valamint a Zsolnai-módszer?

99. Soroljon fel néhány alternatív pedagógiai programot!

100. Melyik törvény tette lehetővé az egyházak számára ismét az iskolafenntartást?

« Előző