Fonetika és fonológiai ismeretek szerepe a beszéd- és nyelvi zavarok diagnosztikájában, terápiájában

- Fonetika és fonológiai ismeretek szerepe a beszéd- és nyelvi zavarok diagnosztikájában, terápiájában
- Bevezetés, célkitűzések
- 1. Nyelv és beszéd: avagy a nyelvészeti ismeretek szerepe a beszéd- és nyelvi zavarok diagnosztikájában és terápiájában
  - 1.1. Logopédiai tevékenység meghatározása
  - 1.2. Nyelvészeti szempontok és logopédia
  - 1.3. Funkcióterület szerinti besorolás
  - 1.4. Kvalitatív értékelés fontossága
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 2. Bevezetés. A fonetika tárgya, meghatározása, történetének főbb szereplői. Beszédhang és fonéma.
  - 2.1. A fonetika tárgya
  - 2.2. A fonetika, mint interdiszciplináris tudományterület
  - 2.3. A fonetika területei
  - 2.4. Fonetika típusai
  - 2.5. A fonetika rövid története
  - 2.6. A beszéd folyamata
  - 2.7. A fonetika illetve a fonológia alapegységei
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 3. A beszéd mint neurofiziológiai műveletsor, idegi bázis.
  - 3.1. Az agyról
  - 3.2. A lebenyek élettana
  - 3.3. Agy és nyelv viszonyáról röviden (Ahlsen, 2006)
  - 3.4. Elektrofiziológiai eljárások
  - 3.5. Funkcionális képalkotó eljárások
  - 3.6. Kettős út modell
  - 3.7. A kisagy és nyelv kapcsolata
  - 3.8. Patológiás előfordulás- szerzett nyelvi zavar
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 4. A beszéd képzése. Beszédszervek: tüdő, gége, toldalékcső szerepe a hangképzésben
  - 4.1. A beszédszervek anatómiája
    - 4.1.1. Tüdő- légzési szakasz
    - 4.1.2. A gége – a zöngeképzés szakasza
    - 4.1.3. Toldalékcső- artikulációs szakasz
  - 4.2. A toldalékcső szerepe a hangképzésben
  - 4.3. A hangzók szerkezete
  - 4.4. Az artikulációs bázis
  - 4.5. Patológiás előfordulások
  - Összefoglalás
  - Kérdések
  - Irodalom
- 5. A beszéd észlelése. A hallás folyamata. Beszéd és hallás.
  - 5.1. A hallás szervei, folyamata
  - 5.2. Hallástartomány
  - 5.3. Észlelés
  - 5.4. Észlelést segítő tényezők
  - 5.5. Percepciós bázis
  - 5.6. Patológiás előfordulások
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 6. A beszéd, mint akusztikai jelsorozat
  - 6.1. Akusztika
  - 6.2. Akusztikai alapfogalmak
  - 6.3. Beszéd és akusztika
  - 6.4. Magánhangzók
  - 6.5. Mássalhangzók
  - Összefoglalás
  - Kérdések
  - Irodalom
- 7. A magyar beszédhangok állománya: magánhangzók és mássalhangzók
  - 7.1. A hangzók univerzális mechanizmusa
  - 7.2. A hangzók képzésének mechanizmusa (Gósy, 2004)
  - 7.3. Artikulációs konfiguráció
  - 7.4. Fonéma vagy sem?
  - 7.5. Nemzetközi Fonetikai Ábécé
  - 7.6. A beszédhangok osztályozása
  - 7.7. A magánhangzók osztályozása
  - 7.8. A mássalhangzók
    - 7.8.1. A keletkező akadály szerinti teljes felosztás (nem csak a magyar nyelvben megtalálható módok)
    - 7.8.2. A magyarra jellemző képzési módok
    - 7.8.3. A képzés helye
    - 7.8.4. Hangszalagműködés
    - 7.8.5. Időtartam
  - 7.9. Másodlagos artikuláció
  - 7.10. Fonetikai átírásról röviden
  - 7.11. Patológiás előfordulások
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 8. A koartikuláció
  - 8.1. A koartikuláció definíciója
  - 8.2. A fonetikai koartikuláció
  - 8.3. A fonológiai koartikuláció
    - 8.3.1. Hasonulás
    - 8.3.2. Mássalhangzó összeolvadás
    - 8.3.3. Mássalhangzó rövidülés, nyúlás
    - 8.3.4. Hangkivetés
    - 8.3.5. Hangbetoldás
  - 8.4. Mely tényezők határozzák meg a koartikulációt?
  - 8.5. Fonotaktikai szabályok
  - Összefoglalás
  - Kérdések
  - Irodalom
- 9. Szupraszegmentális jelenségek szerepe
  - 9.1. Definíció
  - 9.2. Dajkanyelvi sajátosságok
  - 9.3. A szupraszegmentális hangszerkezet funkciója
  - 9.4. Beszéddallam
  - 9.5. Hangsúly
  - 9.6. Hangerő
  - 9.7. Tempó
  - 9.8. Ritmus
  - 9.9. Szünet
  - 9.10. Hangszínezet
  - 9.11. A szupraszegmentális elemek észlelése
  - 9.12. Patológiás előfordulás
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 10. Az alkalmazott fonetikai kutatások jelentősége
  - 10.1. Az alkalmazott kutatások területei
  - 10.2. Beszédzavarok, hangképzési zavarok fonetikája
  - 10.3. Beszédtechnika
  - 10.4. Beszélő felismerése a beszédének fonetikai vizsgálata alapján
  - 10.5. A beszéd mesterséges előállítása, felismerése
  - 10.6. Adatbázisok
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 11. Fonetika és fonológia
  - 11.1. Mi a fonológia?
  - 11.2. Beszédhang és fonéma
  - 11.3. Fonológiai elméletek
    - 11.3.1. A fonológia lineáris elméletei
    - 11.3.2. Nem lineáris elméletek
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
  - Önellenőrző kérdéssor

« Előző | Következő »

# 4.5. Patológiás előfordulások

4.5.1. Gége nélküli beszéd lehetőségei

A gége különböző megbetegedései következtében szükségessé válhat a gége részleges vagy teljes eltávolítása. A műtét után alapvetően háromféle technika áll rendelkezésre a rehabilitáció során. A laryngectomizált betegek egy része képes elsajátítani az ún. nyelőcsőbeszédet, melynek során a nyelőcső fala válik képessé a rezgésre, azonban ez a hangminőség nagyban különbözik a természetes hangképzés során létrehozottól.

A logopédus szakemberek kompetenciája, hogy a gége totál exstirpatio-n átesett személyek számára egy újfajta képzési mechanizmust tanítson, a nyelőcsőbeszédet. Ennek során az eltávolított gége zöngeképző szerepét a nyelőcső veszi át, ennek során a nyelőcsőbe juttatott levegővel a nyelőcső hasonlóképpen rezgésbe jöhet, mint a hangszalagok. Így érthető beszéd jöhet létre, természetesen eltérő akusztikai jellemzőkkel a normál hangképzéshez képest, s nyilvánvalóan rövidebb ideig lehet egy-egy szólamot megszólaltatni, hiszen a folyamatos levegő utánpótlás nem biztosított olyan módon, mint a természetes beszédképzés esetében. Laryngectomia után a nyelv és lágyszájpad segítségével a nyelőcsőbe levegő juttatható, ami bejut a nyelőcsőbe, majd a nyelőcsőből távozó levegő segítségével képezhető egyfajta hang, s végül ez a hang átalakul beszéddé (Alteri, Finke; megtekintés: 2015.07.06.) Video:

Megkülönböztetjük még a transoesophagealis beszédet, melynek során a légcső és a nyelőcső közé beépítenek egy szelepet, melynek segítségével lehetőség van a beszédre (ma már nem feltétlenül szükséges az ujj használata, ha beteg beszélni akar, vannak ún. hands-free verziók is) Video:

Elektromos gége (Servox) segítségével igen mechanikus jellegű lesz a hangképzés, melyet a nyakhoz érintett eszköz fog létrehozni (Alteri, Finke; megtekintés: 2015.07.06.)

4.5.2. Zöngeképzés zavara- dysphonia

Rekedtség (raucedo) a hang tisztaságának zavara, ahol a zöngéhez zörejelemek társulnak. Amennyiben a rekedtség 3 hétnél tovább is fennáll, úgy mindenképpen fü-orr-gégész szakorvoshoz kell fordulni. A hangképzés zavarait organikus illetve funkcionális csoportokra oszthatjuk. Az organikus eredetű hangképzési zavarok közé a következők tartoznak: fejlődési rendellenességek, gyulladásos betegségek, daganatos megbetegedések, izomeredetű, idegeredetű, endokrin eredetű, traumás eredetű betegségek (Balázs, 2012). A funkcionális diszfóniák ép gége mellett, rossz képzési technika miatt létrejövő szimptómák (Balázs, 2008), ezek: phononeurosis illetve phonoponosis. Előbbire jellemző, hogy valamely lelki trauma hatására alakul ki, míg utóbbi a helytelen hanghasználat (technika) következménye.

Dysphonia video:

Mutálás elhúzódása esetén gyakran előfordul rekedtség. A nemi érés elhúzódásáról van szó ebben az esetben, mutatio tardanak nevezzük. Jellemzője, hogy a hang nem csengő, tiszta, hanem fátyolos, rekedtes színezetű, tehát a hangképzés során a zöngéhez zörejelemek társulnak. Továbbá jellemző lehet idősebb korban, rekedtség formájában is a zöngeképzés zavara a gégeízületek merevsége, meszesedése miatt. Ennek következtében rövidül a hangtartás, változik a hangtartás, a hangerő, a tempó lassabb lesz, s a nemi különbségek egyre kevésbé lesznek kifejezettek (Gósy, 2004).

4.5.3. Az orrhangzós beszéd

A beszéd folyamatának áttekintése után itt kell megemlíteni az orrhangzós beszédet is. Erről bővebben a 10. fejezetben lesz szó.

« Előző | Következő »