A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.

- A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.
- 1. fejezet: Bevezetés „ A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.” című kurzushoz
  - Köszönet
- 2. fejezet: Iránytű a látásfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 2.1. A látássérült gyermek
  - 2.2. Hogyan mutassuk be a látássérülést kisgyermekeknek?
    - 2.2.1. Az érzékenyítés didaktikai lépései
    - 2.2.2. A látássérülésről gyermekeknek
    - 2.2.3. Helyes kommunikáció látássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 3. Saját élményű gyakorlatok a látássérülés megismeréséhez
  - 3.1. Az érzékenyítés feladata
  - 3.2. Gyakorlatok
    - 3.2.1. Gyakorlat: Étel, ital elfogyasztása bekötött szemmel (bármely korosztály számára)
    - 3.2.2. Gyakorlat: Nehezített olvasás (olvasni tudó gyermekek számára)
    - 3.2.3. Gyakorlat: Mogyorókrémes/lekváros szendvics készítése és elfogyasztása (bármely korosztály számára)
    - 3.2.4. Gyakorlat: Tapintható képek, játékok készítése (bármely korosztály számára)
    - 3.2.5. Gyakorlat: Braille- ábécé (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.6. Gyakorlat: Keresd a világítótornyot! Az ép hallás jelentősége látássérülés esetén (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.7. Gyakorlat: Homályos látás (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.8. Gyakorlat: Játék csörgőlabdával
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 4. fejezet: Iránytű a hallásfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 4.1. A hallássérült gyermek
  - 4.2. Hogyan mutassuk be a hallássérülést kisgyermekeknek?
    - 4.2.1. Az érzékenyítés didaktikai lépései
    - 4.2.2. A hallássérülésről gyermekeknek
    - 4.2.3. Helyes kommunikáció hallássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 5. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a hallássérülés megismeréséhez
  - 5.1. Az érzékenyítés feladata
  - 5.2. Gyakorlatok
    - 5.2.1. Gyakorlat: Enyhe nagyothallás (bármely korosztály számára)
    - 5.2.2. Gyakorlat: Hallássérülés, a zajforrások kiszűrése (kisiskolás korosztály számára)
    - 5.2.3. Gyakorlat: Kommunikáció beszéd nélkül (bármely korosztály számára)
    - 5.2.4. Gyakorlat: Szájról olvasás (iskolás korosztály számára)
    - 5.2.5. Gyakorlat: Szájról olvasás óvodásoknak (óvodás, kisiskolás korosztály számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. fejezet: Iránytű a mozgásszervi fogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 6.1. A mozgásszervi fogyatékos (mozgáskorlátozott) gyermek
  - 6.2. Hogyan mutassuk be a mozgásszervi fogyatékosságot kisgyermekeknek?
  - 6.3. A mozgásszervi fogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktika lépései
  - 6.4. Helyes kommunikáció mozgássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a mozgásszervi fogyatékosság megismeréséhez
  - 7.1. Gyakorlatok
    - 7.1.1. Gyakorlat: manipulációs és kreatív tevékenységek egy kézzel vagy láb használatával
    - 7.1.2. Gyakorlat: kenyérkenés, csomagolt édesség kibontása egy kézzel
    - 7.1.3. Gyakorlat: öltözködés egy kézzel
    - 7.1.4. Gyakorlat: sportjátékok
    - 7.1.5. Gyakorlat: közlekedés segédeszközzel
    - 7.1.6. Gyakorlat: kommunikáció beszéd nélkül
    - 7.1.7. Gyakorlat: „mozdulatlanul”
    - 7.1.8. Gyakorlat: szituációs játék
    - 7.1.9. Gyakorlat: mozgáskorlátozott felnőttel való találkozás, beszélgetés
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. fejezet: Iránytű az autizmus elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 8.1. Az autizmus spektrum zavarral küzdő gyermek
  - 8.2. Hogyan ismertessük meg az autizmust kisgyermekekkel?
  - 8.3. Az érzékenyítés didaktikai lépései
  - 8.4. Az autizmusról gyermekeknek
  - 8.5. Hogyan legyek egy autista kisgyermek barátja?
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 9. fejezet: Saját élményű gyakorlatok az autizmus megismeréséhez
  - 9.1. Az érzékenyítés feladata
  - 9.2. Gyakorlatok
    - 9.2.1. Gyakorlat: Hiperszenzitivitás- figyelemmegosztás I. (bármely korosztály számára)
    - 9.2.2. Gyakorlat: Hiperszenzitivitás II. (kisiskolás korosztály számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 10. fejezet: Iránytű az értelmi fogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 10.1. Az értelmi fogyatékos gyermek
  - 10.2. Hogyan ismertessük meg az értelmi fogyatékosságot kisgyermekekkel?
  - 10.3. Az értelmi fogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktikai lépései
  - 10.4. Helyes kommunikáció értelmi fogyatékos személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 11. fejezet: Saját élményű gyakorlatok az értelmi fogyatékosság megismeréséhez
  - 11.1. Gyakorlatok
    - 11.1.1. Gyakorlat: Én, Te, Ő – Nem vagyunk egyformák (óvoda, iskola 1-2.osztály)
    - 11.1.2. Gyakorlat: Ki az okosabb? Frusztrációs helyzet megélése (3-4. osztályos gyermekeknek)
    - 11.1.3. Gyakorlat: Kommunikációs akadálymentesítés
    - 11.1.4. Gyakorlat: Kommunikáció piktogramokkal
    - 11.1.5. Gyakorlat: Muzsikálás színes kotta segítségével
    - 11.1.6. Gyakorlat: Könnyen érthető konyha - receptkészítés
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 12. fejezet: Iránytű a beszédfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 12.1. A beszédfogyatékos gyermek
  - 12.2. Hogyan mutassuk be a beszédfogyatékosságot kisgyermekeknek?
  - 12.3. A beszédfogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktika lépései
  - 12.4. Helyes kommunikáció beszédfogyatékos személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 13. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a beszédfogyatékosság megismeréséhez
  - 13.1. Gyakorlatok
    - 13.1.1. Gyakorlat: „Suttogó szólánc” A túl halk beszéd megértése.
    - 13.1.2. Gyakorlat: „Hang nélkül.” A beszédképtelenség élményének megtapasztalása.
    - 13.1.3. Gyakorlat: „Kimondani a kimondhatatlant.”
    - 13.1.4. Gyakorlat: „Máshogy mondom, furcsa módon” érzékenyítés a dadogó személyek iránt (3-4.osztályos iskolások számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 14. fejezet: A kurzus zárása és értékelése, gyakorlati vizsgafeladatok
  - 14.1. A kurzusteljesítés értékelése
  - 14.2. Választható gyakorlati feladatok

« Előző | Következő »

# 10.4. Helyes kommunikáció értelmi fogyatékos személyekkel

Gyakori jelenség, hogy az emberek kényelmetlenül érzik magukat értelmi fogyatékos személy társaságában. Jellemző például, hogy nem tudják eldönteni, hogy az értelmi fogyatékos emberhez, vagy kísérőjéhez beszéljenek, vagy bajban vannak például a tegezés-magázás kérdésében. Mivel az értelmi fogyatékos egyének az általánosan használt nyelvet legtöbbször nem tudják hatékonyan használni, különösen nehezített a verbális (beszélt és írott) kommunikáció, gyakran nem képesek szavakba önteni érzéseiket, gondolataikat. Általában erősségük a nonverbális lehetőségek kihasználása, fontos tehát az érzékenység kommunikációs partnerünk nonverbális kifejezésmódjára. Amit ő nem képes kifejezni, azt gyakran ráérzéssel kell megtalálnunk!

Ha értelmi fogyatékos emberrel beszél fontos, hogy

- használjon ésszerű, rövid, lényegkiemelő mondatokat;

- elsősorban közismert szavakat alkalmazzon;

- kérdezze meg a partnerétől, hogy tudja-e követni a mondanivalót;

- nagy számokat ne mondjon, helyette inkább ezt: sok, nagyon sok;

- elvont fogalmak használatát kerülje;

- elsősorban cselekvő igealakokat alkalmazzon;

- a tagadó szószerkezeteket lehetőleg mellőzze;

- amennyiben felnőttel beszél, akkor ne használjon tegeződő formát;

- adjon kellő tiszteletet a partnerének!

Számukra is nagyon fontos a megközelíthetőség és az információkhoz való hozzáférés. A könnyen érthető kommunikáció segít a megértési nehézséggel élő személyeknek információhoz jutni.
http://downalapitvany.hu/sites/default/files/Hogyan készítsünk könnyen érthet ő segédanyagot?

Itt látható az egységes európai logo a könnyen érthető dokumentumokhoz:

European Easy- to-Read Logo Inclusion Europe
http://www.inclusion-europe.com/etr

## Feladat

1. Tekintse meg a Down Alapítvány Mentális Akadálymentesítés című kisfilmjét.

Milyen támogatást kaptak az értelmi fogyatékos ügyfelek a sikeres hivatali ügyintézéshez?

2. Tekintse meg a plakátot. Milyen üzenete van a transzparensnek? Melyik alapelvekre hívja fel a figyelmet?

forrás: Down alapítvány

« Előző | Következő »