Idegennyelv-oktatás nyelvtanulási nehézséggel küzdők számára

- Idegennyelv-oktatás nyelvtanulási nehézséggel küzdők számára
- Előszó
- Bevezető
- 1. Az inkluziv nevelés kihívásai
  - Irodalom
- 2. A hatékony tanítás, tanulás összetevői
  - Iskolai teljesítmény
  - Mit jelent a látható tanulás és tanítás?
  - Az olvasásfejlesztő tényezők hatása
  - Ismételt olvasásprogramok
  - Fonématudatosság
  - Szövegértés-fejlesztő programok
  - A ’gyorsítás’ hatása
  - Az osztályok szerveződése
  - Az osztálylétszám
  - A képesség szerinti csoportosítás
  - A buktatás, visszatartás
  - A sikeres tanítás kulcsa
  - Szaktárgyi tudás vs. pedagógiai, metodológiai ismeretek
  - A mikrotanítás
  - Az elvárások hatása az iskolai teljesítményre
  - Az értékelések, önértékelések hatása az iskolai teljesítményre
  - Az előzetes teljesítmények hatása
  - Az iskola előtti programok hatása
  - A tanulásra való beállítódás
  - A kreativitás és a tanulásra való beállítódás összefüggése
  - Motiváció vagy motiválás?
  - A motiváció
  - Összefoglalás
  - Összefoglaló feladatok
  - További internetes források:
  - Irodalom
- 3. Az anyanyelv elsajátításának zavarai
  - Az anyanyelv-elsajátításról
  - Az anyanyelvelsajátítási folyamatok
  - A beszédprodukció fejlődése
  - A beszédészlelés fejlődése
  - A beszédképesség zavarai
  - A diszfázia
  - Az agrammatizmus
- 4. Beszédészlelés, beszédmegértés
  - A beszédészlelés és megértés zavarai
  - A beszédészlelés akusztikai, fonetikai és fonológiai zavara
- 5. A diszlexia, diszgráfia felismerése
  - Irodalom
- 6. A vizuális differenciálás, a vizuális fejlesztés technikái
  - A vizuális részképesség fejlesztése idegennyelv-órán
    - Vizuális emlékezet, transzformációs képesség
    - Vizuális diszkrimináció
    - Vizuális emlékezet – koncentrációfejlesztéssel
    - Vizuális diszkrimináció, keresés a szövegben
    - A vizuális emlékezet fejlesztése I.
    - A vizuális emlékezet fejlesztése II.
    - Alak-háttér megkülönböztetés
    - A vizuális emlékezet fejlesztése III.
    - Vizuális emlékezet – verbális emlékezet
    - Vizuális differenciálás, vizuális emlékezet szerialitással
    - Vizuális analizálás, emlékezet, koncentrációfejlesztés
    - Vizuális figyelem
      - Megoldás
    - Vizuális differenciálás
    - Vizuális alak-háttér megkülönböztetés
    - Vizuális emlékezet – struktúraemlékezet
  - Zárógondolatok
  - Irodalom
- 7. Az auditív percepció, az auditív differenciálási képesség fejlesztése
  - Feladatok
  - Nem kiejtett betűk
  - Feladatok
  - Feladatok
  - Multiszenzoros technikák
- 8. Az emlékezet
  - Az emlékezeti rendszerek
  - Munkamemória
  - A fonológiai hurok
  - A téri-vizuális vázlattömb
  - Epizodikus puffer
  - A központi végrehajtó
  - Többszörös emlékezeti rendszer
  - Szótő-kiegészítés
- 9. Emlékezetfejlesztési gyakorlatok
  - Emlékezetfejlesztés
  - Irodalom
- 10. Vázlat, gondolattérképek, táblázatok, koncentrikus körök
  - A vázlat
  - Gondolattérképek
  - Koncentrikus körök, táblázatok
  - Irodalom
- 11. Szótanulás, szócsaládok tanítása
  - A hierarchikus háló modell
  - A hálózatmodell
  - Szóalak alapján (etimológiai)
  - Jelentés alapján (szemantikai)
  - A szavak osztályokba sorolása
  - Területek/tárgykörök (domain)
- 12. Színes nyelvtan
  - Irodalom
- 13. Kooperatív munka: A projektmódszer.
  - A projektpedagógia célja
  - Az önálló tanulás megalapozása
  - A pedagógiai projekt fogalma
  - A projektmunkában résztvevők
  - Iskolai és iskolán kívüli projektek
  - Az időkeretek
  - A kezdeményezés
  - A projekt eredménye
  - A projekt értékelése
  - Projektötlet nyelvi órához
  - Irodalom
- Zárófeladatok

« Előző | Következő »

# 5. A diszlexia, diszgráfia felismerése

## 18. Feladat

Jegyzetelje le, mit tud a diszlexiáról!

Az emberek többsége évezredek óta spontán módon, utánzással, a nyelvi képességeik kibontakoztatásával képes elsajátítani a beszédet. Az írást viszont, amely egy mesterségesen létrehozott kódrendszer, már csak kevesebb ember képes megtanulni, függetlenül attól, hogy sekély vagy mély ortográfiájú nyelvről beszélünk-e. A diszlexia fogalmának meghatározására számos megközelítés született. A diszlexiát a tünetek és az okok alapján próbálták elkülöníteni az olvasási gyengeség egyéb formáitól. A diszlexia definíciójának pszichológiai, pedagógiai, neurológiai és logopédiai megközelítésébe az olvasási zavarral összefüggésben a következő fogalmak szerepelnek: intelligencia, iskolai teljesítményelmaradás, életkor, szövegértés-problémák, részképesség-zavarok, gyakorlás és eredmény diszharmóniája (vö. Csépe 2000).

A diszlexia tünetei, megjelenési formái

Az olvasási zavarral küzdők:

- nem képesek pontosan felismerni, azonosítani a betűket;
- nem tudják akusztikailag pontosan elkülöníteni az egyes hangokat egymástól;
- kihagynak szavakat, szótagokat;
- betoldanak jelen nem levőket (betűket, szótagokat);
- felcserélik az ott lévő betűket, szótagokat;
- az előbbiek kombinációja is előfordul.

A nem megfelelő szófelismerés, szójelentés-azonosítás szövegértési problémákhoz vezet: nem érti meg az összefüggéseket, az ok-okozati következtetéseket. A puszta gyakorlás kevés változást eredményez.

A beszéd nem puszta hangok egymásutánisága. A beszédben a fonémák nagymértékben igazodnak egymáshoz, vagyis a szavakban a hangok nem diszkrét fonémákként jelennek meg. A fonémaszegmentálási és -megkülönböztetési képesség, azaz a fonológiai tudatosság, a fonológiai feldolgozás az olvasás és írás alapja (Adamikné 2006, Csépe 2006, Steklács 2013, Szinger 2005). Akiben ez nem fejlődött ki megfelelően, annak nehézségei lesznek a literációs fejlődése terén.

A diszlexia okai

A diszlexia okait régóta kutatják. Kezdetekben azt feltételezték, hogy a vizuális feldolgozás nem megfelelő voltából adódik a probléma, azaz az olvasó nem tudja adekvátan azonosítani a betűk jellemző jegyeit, ami nem megfelelő szófelismeréshez vezet. Az izolált betűfelismerés után szintetizálni kell az egységeket, hogy hozzáférjünk a leírt szóhoz. A téri-vizuális észlelés zavaraival küzdő gyerekeknél a vizuális információk dekódolása nehezített, a gyermekek egy része lassabban idézi föl a különböző alakzatokat, ami az alakzatok analízisének és szintézisének pontatlanságából és az emlékezeti tárolás zavarából együttesen adódik.

Az olvasási zavar magyarázatára a vizuális észlelés és feldolgozás zavara nem volt elégséges magyarázat, azaz nem pusztán a vizuális felismerés hibája, a betűk optikai jegyeinek nem kielégítő elemzése, és nem is a szemmozgások okozzák a betűtévesztéseket. A betűk megfordítása sem annyira gyakori, mint ahogy először gondolták, és az is leginkább az őt körülvevő betűktől függ (Brady–Shankweiler 2001).

Az auditívdeficit-elképzelés hívei a probléma fő okának azt látják, hogy a gyenge olvasóknak nyelvfeldolgozási zavaruk van, nem tudják a szavakat részeikre bontani, illetve összeállítani, azaz analizálni és szintetizálni, nem megfelelő a fonémareprezentációjuk, ezért hajlamosak arra, hogy a hasonló szavakat összekeverjék. Például nem tudják azonosítani, hogy a dél és a bél fonológiai struktúrája (d-b) különbözik. (Brady–Shankweiler 2001).

Másik elképzelés szerint a vizuális jegy, azaz a betű és a hang asszociatív viszonya, azaz a kettő közötti transzformációs képesség nem alakult ki megfelelően.

Vannak gyermekek, akik hibátlanul (betűről-betűre) olvasnak (még értelmetlen betűsorokat is), de nem értik a szöveget, és akadnak olyanok, akik az olvasandó szó helyett formailag teljesen más, de jelentésében hasonló szót „olvasnak ki”.

Ma már tudjuk, hogy a probléma összetett, tehát a nem megfelelő olvasási képesség más nyelvi és egyéb kognitív képességek nem jól funkcionáló voltából adódik.

A diszlexiával együtt gyakran előforduló képességzavarok Csépe (2000: 247) alapján

A fejlődési diszlexia

A fejlődési diszlexia olyan alapvető kognitív képességek zavarától függ, amelyek alkatilag meghatározottak. A Neurológusok Világszövetségének meghatározásában „a fejlődési diszlexia (…) olyan zavar, amely az olvasás elsajátításának nehézségében nyilvánul meg, annak ellenére, hogy az olvasás tanítása az adott nyelven szokásos, elfogadott módszerrel történik, és a tanuló intelligenciája a normál tartományba sorolható, szociokulturális lehetőségei pedig nem térnek el lényegesen az átlagtól” (Csépe 2000: 246).

A diszlexiás gyermekekre jellemző tünetek:

- „hiányzó tudatosság: a szavak hangjaira, a hangok sorrendjére, a rímekre, a szótagok sorrendjére;

- a szavak »megfejtésének« nehézsége – különálló szavak azonosítása;

- a szavak »tárolásának« nehézsége – betűzés, helyesírás;

- a sorrendiség nehézségei: az olvasott és az írott szavak betűinek sorrendje, számok sorrendje (pl.: erdő – erőd, pék–kép, 12–21);

- az olvasott szöveg megértésének nehézsége;

- a gondolatok írásbeli kifejezésének nehézségei;

- megkésett beszédfejlődés;

- a hallott szöveg pontatlan és részleges feldolgozása;

- a gondolatok kifejezésének nehézségei a beszédben;

- tér- és időbeli viszonyok megítélésének zavarai (pl.: bal-jobb, lent-fent, korán-későn, tegnap-holnap, hónapok, napok);

- kézhasználat bizonytalanságai;

- hasonló problémák előfordulása a családban;

- a kézírás nehézségei;

- a matematika tanulásának nehézségei: a műveleti lépések sorrendjének bizonytalansága, irányok tévesztése, a matematikai szóhasználat megértésének problémái.” (Csépe 2006; 2000: 248)

« Előző | Következő »