Bevezetés az irodalomtudományba

- Bevezetés az irodalomtudományba
- Tartalomjegyzék
- Előszó
- I. INTÉZMÉNYTÖRTÉNET
  - I. 1. Egyetemek és akadémiák a késői középkorban és a korai újkorban (Balázs Mihály)
  - I. 2. Az irodalom intézménytörténete a 18-19. században (Gere Zsolt)
    - I.2.1. Az intézmény fogalma
    - I.2.2. Az irodalom intézményei
    - I.2.3. A Magyar Tudományos Akadémia
    - I.2.4. A Kisfaludy Társaság (1836-1952)
  - I. 3. Ellenőrző kérdések és feladatok az Intézménytörténet című fejezethez
- II. FILOLÓGIA
  - II.1. Fejezetek a filológia történetéből (Fazekas Sándor)
    - II.1.1. Antikvitás
    - II.1.2. A filológia a középkorban
    - II.1.3. A filológia reneszánsza – a reneszánsz filológia
    - II.1.4. Felvilágosodás
    - II.1.5.A modernkori filológia
  - II.2. Legfontosabb módszertani eljárások és szakkifejezések (Fazekas Sándor)
    - II.2.1. A stemma
    - II.2.2. Kiadástípusok
    - II. 2. 3. Fontosabb szakkifejezések listája
    - II. 2.4. Íráshordozók és medialitás
  - II. 3. Digitális filológia (Labádi Gergely)
    - II.3.1. A számítógép mint eszköz
    - II.3.2. A könyvbeli szöveg
    - II.3.3. A számítógép mint médium – a szöveg az információs társadalomban
    - II.3.4. A digitális szöveg
    - II.3.5. Mihez kezd(j)ünk a digitális szöveggel?
    - II.3.6. Digitális szöveg- és tanulmánygyűjtemények, könyvtárak
  - II. 4. Ellenőrző kérdések és feladatok a Filológia című fejezethez
- III. RETORIKA (Ötvös Péter)
  - III. 1. Rövid történet
  - III. 2. A retorikai beszéd felosztása
  - III. 3. Példa a beszédnemek irodalmi használatára
    - III. 3. 1. Petőfi Sándor: Füstbe ment terv
    - III. 3. 2. József Attila: Arany
    - III. 3. 3. Akartok-e rabok lenni?
  - III. 4. Feladatok és kérdések a Retorika című fejezethez
- IV. VERSTAN (Bognár Péter)
  - IV.1. Alapvetés
    - IV.1.1. Az ismétlődés fogalma
    - IV.1.2. Verstan és poétika
    - IV.1.3. Verstan és előadásmód
  - IV.2. Magyar vers, magyar verstan
    - IV.2.1. Nemzeti versidom
    - IV.2.2. Versidomvita
  - IV.3. Általános metrika
    - IV.3.1. A Jakobson–Lotz-axiomatika
    - IV.3.2. Metrikai összetevők + metrikai szabályok
    - IV.3.3. Nyelvi összetevők + metrikai szabályok
      - IV.3.3.1. Összetevők
        - IV.3.3.1.1. A megfelelések fajtái
        - IV.3.3.1.2. A numerikus szabályozottság tárgya
      - IV.3.3.2. Szabályrendszer
        - IV.3.3.2.1. A numerikus szabályozottság elve: szám
        - IV.3.3.2.2. A numerikus szabályozottság elve: tartalom
        - IV.3.3.2.3. A numerikus szabályozottság elve: szám és tartalom
  - IV.4. Példatár a metrikai elemzésekhez
    - Átkozott legyen az éj
    - Angyaloknak nagyságos asszonya (RPHA 99)
    - Mikor Szennakerib az Jeruzsálemet (RPHA 940)
    - Elmelkedesek az örökke-valoságrol (RMKT 17, 9. 77/s)
  - IV. 5. Ellenőrző feladatok és kérdések a Verstan című fejezethez:

« Előző | Következő »

# Átkozott legyen az éj

A Bod-kódexben (Bod-kódex, 27–31, Nyelvemléktár II, 395–397; párhuzama: Lobkowitz-kódex, 324–331, Nyelvemléktár XIV, 110–112). A fikció szerint egy haldokló („nyavalyás kór”) énekli Lucifernek (aki elégedett az énekkel: „Oh, mi szerető barátunk, jól tudod a mi énekünket, azért méltó vagy lakozni a mi országunkban”). A „teljes” megfelelést verzálissal, a „részlegest” kurrenssel jelölöm.

Átkozott legyen az éj, A

kiben engemet az én anyám fogadott. b

Átkozott legyen az én anyámnak méhe,

ki engemet viselt.

Átkozott legyen az föld,

kibe lakoztam.

Átkozott legyen az égnek világosító állati, Nap, Hold és csillagok,

melyek énnekem világosságot szolgáltattanak.

Átkoztak legyenek Krisztusnak mártíromi,

kik Krisztusért ő vérüket ontották.

Átkoztak legyenek Istennek minden szenti,

kiknek imádságiba bízván én vétkeztem.

Átkozott legyen az Szűz Mária,

ki szülte Istennek fiát.

Átkozott legyen Istennek fia, A

ki emberi nemzetért ő vérét ontá kive, b C

kibe bízván nem szűntem vétkeznie. b C

1) A szabályozott összetevő: beszédhang, szintagma, mondat

2) A numerikus szabályozottság tárgya: tartalom

3) A megfelelés minősége:

31) Beszédhang: teljes

32) Szintagma: teljes

33) Mondat: részletes

4) A szerkezetre vonatkozó szabályok:

41) A mondatot az állítmány vezeti be, ezt az alany követi, majd – egy vonatkozó névmás után – a többi mondatrész zárja.

42) Az állítmány: „átkozott legyen”.

43) Tetszőleges számú ilyen mondatot egy hasonló szerkezetű zár, amelyben a vonatkozó névmással bevezetett mondatrészt még egy ugyanolyan követi.

44) Ezt a két mondatrészt beszédhang szintű, teljes megfelelés zárja.

« Előző | Következő »