Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika

- Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika
- Célok
- 1. lecke: A diagnosztika, a gyógypedagógiai pszichodiagnosztika fogalma, elméleti alapjai
  - 1.1. A diagnosztika fogalma, modelljei
  - 1.2. A diagnosztikus kérdések megközelítésének lehetőségei a gyógypedagógiában
  - 1.3.A diagnosztika új útjai és jövője
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 2. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere, etikai kérdések, szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában, diagnosztikus protokollok alkalmazása
  - 2.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere
  - 2.2. A szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában
  - 2.3. Etikai kérdések a diagnosztikus munkában
  - 2.4. Diagnosztikus protokollok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 3. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika vizsgáló eljárásai: a tesztelés
  - 3.1. A tesztek alapgondolata
  - 3.2. A pszichológiai tesztek fajtái
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 4. lecke: Az anamnézis ismertetése, szerepe a diagnosztikus tevékenységben
  - 4.1. Az anamnézis fogalma és szerepe a diagnosztikus munkában
  - 4.2. Az anamnézis felvételének körülményei
  - 4.3. Az anamnézis meghatározott szempontjai
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 5. lecke: A megfigyelés, mint módszer a diagnosztikus munkában
  - 5.1. A megfigyelés, mint módszer
  - 5.2. A megfigyelés szerepe a komplex vizsgálatokban
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 6. lecke: Az intelligencia fogalma és mérése
  - 6.1. Az intelligencia fogalma
  - 6.2. Az intelligencia mérési lehetőségei, az intelligencia kvóciens kialakulása
  - 6.3. Az intelligencia megközelítései
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 7. lecke: Az intelligencia mérése I.
  - 7.1. A Budapesti Binet intelligenciateszt
  - 7.2. A Wechsler-féle intelligenciavizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 8. lecke: Az intelligenciatesztek ismertetése II.
  - 8.1. A Raven-féle vizsgálati elv és a Raven-teszt
  - 8.2. A Snijders-Oomen – féle nonverbális intelligenciateszt
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 9. lecke: A vizuális percepció, a vizuo-motoros koordináció vizsgálata: A Frostig és a Bender tesztek
  - 9.1. Frostig-teszt
  - 9.2. Bender tesztek
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 10. lecke: Az emberalak-ábrázolás Goodenough-féle minősítése és értékelése
  - 10.1. Az emberalak-rajz értékelése Goodenough módszerével
  - 10.2. Interkorrelációs kapcsolatok a Goodenough-féle emberábrázolás kapcsán
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 11. lecke: Vizsgálatok korai életkorban és értelmi elmaradás esetén
  - 11.1. Korai életkorban elvégezhető vizsgálatok
  - 11.2. Értelmi elmaradás esetén alkalmazható vizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 12. lecke: Személyiségvizsgáló eljárások
  - 12.1. A projektív tesztek
  - 12.2. Széles körben alkalmazott projektív eljárások
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 13. lecke: A komplex vizsgálati eredmények és a szakértői vélemény
  - 13.1.A szakértői vélemény kialakítása, tartalma
  - 13.2. A szülők tájékoztatása a vizsgálat eredményeiről
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- Kérdések és feladatok

« Előző | Következő »

# 7.2. A Wechsler-féle intelligenciavizsgálatok

A Wechsler-féle intelligenciavizsgálatnak három változatát alakították ki: (1) az óvodás korosztály vizsgálatára kialakított WPPSI (2) a 6-17 évesek vizsgálatára alkalmas WISC, (3) a felnőttek számára kialakított WAIS változat (Nagybányai Nagy és Rózsa, 2006; Mlinkó és Fótiné Hoffmann, 2012). A WAIS kurrens változata a WAIS-IV, melynek felépítése, főskálái megegyeznek a WISC-IV négy főskálájával (Nagybányai Nagy és Rózsa, 2006, l. később). A WPPSI-III hazai előzménye az OWI néven kipróbált teszt. A WPPSI-III 2;6 és 7;3 év között méri az intelligenciát a Verbális IQ, Performációs IQ, Általános Nyelvi mutató, valamint az idősebb életkorú gyerekeknél a Feldolgozási sebessség kvóciens főskálákon (Nagybányai Nagy és Rózsa, 2006; Csákvári és Mészáros, 2012). A jelenleg legfrisseb standard az óvodáskorú gyermekek intelligenciavizsgálatában a WPPSI-IV, 2;6 évtől 7;7 évig méri az intelligenciát. A továbbiakban a gyermek intelligenciavizsgáló eljárások közül a MAWGYI-R és a WISC-IV tesztekre fókuszálunk.

MAWGYI-R

A Wechsler-típusú tesztek magyar nyelvű, gyermek változata a MAWGYI-R (Magyar Wechsler Gyermek Intelligenciateszt). A MAWGYI-R kialakítása a HAWIK alapján történt, a teszt 5;8 és 16;3 éves életkorú gyermekek vizsgálatára alkalmas. Mindkét tesztben külön verbális és performációs próbák szerepelnek (l. 7.1. táblázat), a tesztek longitudinális szerkesztési elvűek, a próbákon belül fokozatosan nehezedő sorrendben szerepelnek a feladatok, minden életkorban azonos feladatokat kapnak a vizsgálati személyek. A feladatok sorrendje és instrukciója kötött. A Wechsler-féle intelligenciatesztek értékelése a deviációs IQ alapján történik (Mérei és Szakács, 1995).

A MAWI és a MAWGYI felvétele pszichológus végzettséghez kötött (Mérei és Szakács, 1995; Lányiné, Nagy, Nagyné és Righoffer, 1996). A MAWGYI-R teszt eredményei, ezen belül is a verbális és a performációs kvóciensek a két félteke működésbeli különbségeire utalnak. Míg az alacsony VQ és magas PQ a bal félteke működési zavaraira, a jobb féltekei működésbeli zavarokat pedig az alacsony PQ és a magas VQ jellemzi (Gereben és mtsai, 2009).

7.1. táblázat: A verbális és performációs próbák a felnőtt- és gyermek Wechsler-féle intelligenciavizsgálatokban

A WISC-IV intelligenciateszt

A WISC-IV intelligenciateszt az amerikai WISC (Wechsler Intelligence Scale for Children) gyermekintelligencia-teszt legújabb magyarra adaptált változata. A 6;0-16;11 éves kor közötti gyermekek vizsgálatára alkalmas, szerkezetében és tartalmában is lényegesen átalakult a korábbi verzióhoz képest, jobban alkalmazkodik a gyermek fejlettségi szintjéhez, a teszthasználat praktikusabb, illetve a pszichometriai jellemzői is javultak. A WISC-IV 15 szubtesztből áll, melyek közül 10 alap és 5 kiegészítő szubteszt (l. 7.1. ábra). A 10 alap szubteszt értékelése alapján is kiszámolható az intelligenciakvóciens. A WISC-IV nem a hagyományos, VQ-PQ dichotómiában gondolkodik, ennek megfelelően az intelligencia működését jellemző mérőszám (TTIQ: teljes teszt IQ) mellett a négy főskálához tartozó mérőszámok, az azok közötti eltérések, illetve az erősségek és gyengeségek feltérképezése is lehetővé válik a teszt alkalmazásával. A teszt négy fő skálája: Verbális megértés (VmI), Perceptuális következtetés (PkI), Munkamemória (MmI) és Feldolgozási sebesség (FsI) (Gereben és mtsai, 2009; Mlinkó, 2012). Az intelligenciaprofil a főskálák mérőszámai és a szubtesztek alapján rajzolható fel, az így kapott intelligenciaprfoil lényeges mutatója az értelmi fogyatékosság, a tanulási zavar, a figyelemzavar, a végrehajtó működés zavara, különböző neurológiai megbetegedések, illetve a tehetség hátterében álló kognitív zavaroknak vagy éppen erőforrásoknak (Gereben és mtsai, 2009). A teszt felvételét pszichológus végezheti, illetve gyógypedagógus is, pszichológus szupervíziója mellett (Szabó és Vámos, 2012). A teszt felépítését a 7.1. ábrán szemléltetjük.

7.1. ábra: A WISC-IV felépítése Mlinkó (2012) alapján

« Előző | Következő »