A biológia alapjai tanító- és óvóképzős hallgatók számára

- A biológia alapjai tanító- és óvóképzős hallgatók számára
- Előszó
- 1. fejezet: A változatos élővilág kialakulásának feltételei és körülményei
  - 1.1. Az élet kialakulásához szükséges feltételek (fizikai és kémiai evolúció)
  - 1.2 A biológiai evolúció fontosabb állomásai
  - 1.3. A kontinensek helyzetének hatása az élőlények elterjedésére
  - 1.4. Az éghajlat hatása az élővilágra
  - Feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. fejezet: Az élőlények szerveződési szintjei
  - 2.1. Egyed alatti szerveződési (infraindividuális) szintek
  - 2.2. Egyed feletti (szupraindividuális) szintek
  - 2.3. A fejlődéstörténeti rendszerezés alapjai
    - 2.3.1. A törzsfejlődés bizonyítékai:
  - 2.4. A fejlődéstörténeti rendszerezés főbb csoportjai
  - 2.5. A rendszerezés alapegysége a faj
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 3. fejezet: Egysejtűek
  - 3.1. Prokarióták
    - Heterotrófok
    - Autotrófok
  - 3.2. Eukarióták
  - 3.3. Egysejtű állatok
  - 3.4. Egysejtű növények
  - 3.5. Gombaszerű egysejtűek
  - 3.6. Vírusok, mint élettevékenységeket átprogramozó „lények”
    - 3.6.1. A vírusok általános jellemzése
    - 3.6.2. A vírusok típusai
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 4. fejezet: Többsejtű növények
  - 4.1. Moszatok
    - 4.1.1. Zöld moszatok
    - 4.1.2. Barázdásmoszatok
    - 4.1.3. Sárgásmoszatok
    - 4.1.4. Barnamoszatok
    - 4.1.5. Vörösmoszatok
  - 4.2. Mohák (Bryophyta)
    - 4.2.1. A mohák jelentősebb rendszertani csoportjai
  - 4.3. Harasztok (Pteridophyta)
    - 4.3.1. A harasztok főbb rendszertani csoportjai
  - 4.4. Nyitvatermők (Gymnospermatophyta)
    - 4.4.1. A nyitvatermők rendszertani csoportjai
  - 4.5. Zárvatermők (Angiospermatophyta)
    - 4.5.1. A zárvatermők főbb rendszertani csoportjai
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 5. Többsejtű gombák és zuzmók
  - 5.1. Rajzóspórás gombák
  - 5.2. Járomspórás gombák
  - 5.3. Tömlősgombák
  - 5.4. Bazídiumos gombák
  - 5.5. Zuzmók
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 6. fejezet: Többsejtű állatok
  - 6.1. Szivacsok (Porifera) törzse
    - 6.1.1. A szivacsok általános jellemzése
    - 6.1.2. Szaporodásuk
    - 6.1.3. A szivacsok jelentősége
  - 6.2. A csalánozók törzse
    - 6.2.1. A csalánozók
    - 6.2.2. Csalánozók előfordulása
  - 6.3. Laposférgek
  - 6.4. Fonalférgek
  - 6.5. Gyűrűsférgek
  - 6.6. Puhatestűek (Mollusca)
    - 6.6.1. Kagylók
    - 6.6.2. Csigák
    - 6.6.3. Fejlábúak
  - 6.7. Ízeltlábúak (Arthropoda)
    - 6.7.1. A rovarok általános jellemzése
    - 6.7.2. A rovarok (hatlábúak) fontosabb rendszertani csoportjai
  - 6.8.Tüskésbőrűek (Echinodermata) törzse
  - 6.9. Előgerinchúrosok (zsákállatok) és fejgerinchúrosok törzse
  - 6.10. Gerincesek (Vertebrata)
    - 6.10.1. Halak (Pisces)
    - 6.10.2. Kétéltűek (Amphibia)
    - 6.10.3. Hüllők (Reptilia)
    - 6.10.4. Madarak (Aves)
      - A madarak fontosabb csoportjai - előfordulásuk
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 1
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 2
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 3.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 4.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 5.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 6.
    - 6.10.5.Emlősök (Mammalia)
      - Rendszerezésük – elterjedésük 1.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 2.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 3.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 4.
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. fejezet: Hazai életközösségek
  - 7.1. Élőlények és környezetük
    - 7.1.1. Ökológiai alapfogalmak
    - 7.1.2. Az együttélés formái
    - 7.1.3. Az élőhelyek minősége
    - 7.1.4. A fülke (niche) fogalma
    - 7.1.5. A táplálék-piramis (Elton-piramis)
  - 7.2. Hazai erdők élővilága
  - 7.3. A füves területek élővilága
  - 7.4. A víz és vízpart élővilága
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. fejezet: Magyarországon termesztett növények és védelmük
  - 8.1. Szántóföldi növénytermesztés
  - 8.2. Magyarországon termesztett zöldségfélék
  - 8.3. Magyarországon termesztett főbb gyümölcsfélék – régi magyar gyümölcsfajták védelme
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. fejezet: Tenyésztett állatok
  - 9.1. Őshonos magyar háziállatok (nemzeti kincsek)
  - 9.2. Legelterjedtebb háziállatfajták
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 10. fejezet: Az élő természet védelme
  - 10.1. Az élőlények sokféleségének (biodiverzitás) jelentősége és megőrzési lehetőségei
  - 10.2. Természetvédelem
    - 10.2.1 Nemzetközi természetvédelmi kategóriák
    - 10.2.2. Magyarországon alkalmazott természetvédelmi kategóriák
  - 10.3. Magyarország nemzeti parkjai
    - 10.3.1. Hortobágyi Nemzeti Park
    - 10.3.2. Kiskunsági Nemzeti Park
    - 10.3.3. Körös-Maros Nemzeti Park
    - 10.3.4. Aggteleki Nemzeti Park
    - 10.3.5. Bükki Nemzeti Park
    - 10.3.6. Balaton-felvidéki Nemzeti Park
    - 10.3.7. Őrségi Nemzeti Park
    - 10.3.8. Fertő-Hanság Nemzeti Park
    - 10.3.9. Duna-Dráva Nemzeti Park
    - 10.3.10. Duna-Ipoly Nemzeti Park
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 11. fejezet: Összegzés – gyakorlás – ellenőrzés
  - Feladatok

« Előző | Következő »

# 8.2. Magyarországon termesztett zöldségfélék

A hazai zöldségfélék közül csak a nagyobb mennyiségben termesztetteket vázoljuk.

Burgonya

Annak ellenére, hogy a burgonya nem tekinthető őshonos növénynek Magyarországon, hiszen őshazája Közép- és Dél Amerika, az utóbbi kétszáz évben nagyon elterjedt és jelentős szerepet tölt be az élelmezésben. Az enyhén savanyú homoktalajt szereti a legjobban, fontos táplálkozási és népélelmezési cikk, és egyben takarmány és nyersanyag (szeszipar). Sok fajtája jól alkalmazkodott a hazai éghajlati viszonyhoz, így napjainkban 60 magyar burgonyafajta van forgalomban a Nemzeti Fajtajegyzéken szereplő államilag elismert burgonyafajták jegyzéke szerint. Az egész ország területén termesztik, de nagyobb mennyiségben Pest és Bács-Kiskun megyében, Nyírségben, Borsodban, Belső-Somogyi homokháton, Nyugat-Dunántúlon, Kisalföldön.

Burgonyafajtákról bővebben ezen a honlapon olvashat:

http://pannon-info.hu/index.php/egeszseg/227-burgonyafajtak-magyarorszagon

Vöröshagyma

Makó és környékén a magas napfénytartalom miatt a fekete mezőségi talajon kitűnő minőségű hagyma terem. A makói hagyma hungarikum, melyről bővebben ezen az oldalon olvashat.

http://www.sulinet.hu/oroksegtar/data/telepulesek_ertekei/Mako_monografia_sorozat/pages/monografia_2/003_a_makoi_voroshagyma.htm

Paradicsom

Paradicsom
fotó: Fir0002/Flagstaffotos (wikimedia.org)

A paradicsom is burgonyaféle. Csak néhány száz éve termesztik Magyarországon, de jól alkalmazkodott az itthoni klímához, így számos hazai fajtája ismert. Friss fogyasztású zöldség és konzervipari nyersanyag. A lazább, melegebb talajt kedveli. Termőterületei elsősorban a konzervgyárak területein alakultak ki. (sajnos a konzervgyárak többségét bezárták az 1990-es években) Hatvan, Nagykőrös, Kecskemét környékén termesztik nagyobb mennyiségben.

Fűszerpaprika

Hőigényes, termőterületei az Alföld legmelegebb részei: Szeged és Kalocsa környéke. Az őrölt kalocsai és a szegedi fűszerpaprika hungaricum. Édes-nemes és csípős fajtái ismertek leginkább.

Zöldpaprika

Igénytelenebb a fűszerpaprikánál. Szinte az egész ország területén termesztik, de főbb termőterületei a hevesi, szentesi, kecskeméti, nagykőrösi, cecei és bogyiszlói körzetek. Ezeken a területeken sokféle fajtáját nemesítették ki. A „hagyományosnak” mondható magyar fajtákról ezen az oldalon tájékozódhat.

http://www.szentesimag.hu/paprika-hagyomanyos-fajtak

Jelentős mennyiségű még a káposzta (Vecsés), uborka, zöldborsó, saláta, tök termelése is. A gyökérzöldségek közül a sárgarépa, a petrezselyem (fehérrépa), zeller, cékla, torma. Elsősorban a szabadtéri zöldségtermesztés ismert hazánkban, de az utóbbi években jelentős az üvegházi zöldséghajtatás is. Az üvegházi zöldségtermesztés lényege, hogy megfelelő víz, páratartalom, hőmérséklet, vagy megvilágítás biztosításával egész évben tudunk friss zöldséget előállítani és fogyasztani. Természetesen a szabadföldön termesztett idényzöldségek ízletesebbek és fogyasztásuk egészségesebb. Az üvegházakban több vegyszert használnak, ezért azok lebomlási idejét ki kell várni eladás előtt.

« Előző | Következő »