- ÉRTELMILEG ÉS TANULÁSBAN AKADÁLYOZOTTAK KÓRTANA
- Előszó
- Bevezető
- 1. fejezet: Fogyatékosság, fogyatékos emberek megítélése - WHO modellje
- 2. fejezet: A személyiség ösztönző rendszere
- 3. fejezet: Az emberi megismerés alapjelenségei
- 4. fejezet: Tanulás, megismerés
- 5. fejezet: Neuroanatómia, neurofiziológia
- 6. fejezet: Neuropathologia
- 7. fejezet: Idegrendszeri működés zavarok korai felismerése
  - 7.1. Újszülöttek, csecsemők reflex zavari, kóros tünetei
  - 7.2. Kisded- és gyermekkori zavarok
- 8. fejezet: Értelmi és tanulási zavarok okai
  - 8.1. PRÉNATÁLIS OKOK
    - 8.1.1. Szülők életkora és kockázatok (Biológiai okok)
    - 8.1.2. Központi idegrendszer fejlődési anomáliái
      - 8.1.2.1. Agy fejlődésének zavarai
    - 8.1.3. Magzati függelékek kóros állapotai
    - 8.1.4. Small for Gestational Date/Age (SGD/SGA)
    - 8.1.5. „Mit hozott magával az anyaméhből a magzat?”
      - 8.1.5.1. „Méhen belüli stressz”
    - 8.1.6. Epigenetika és mentális folyamatok
      - 8.1.6.1. Epigenetikai változásokhoz vezető okok
    - 8.1.7. fejezet: Biológiai kórokok
      - 8.1.7.1. Prion
      - 8.1.7.2. Genom
        - 8.1.7.2.1. Kromoszóma rendellenességek (kariopátiák)
          - Szomatikus kromoszómák számbeli rendellenességei
          - Szomatikus kromoszómák szerkezeti anomáliái
          - Nemi kromoszómák számbeli rendellenességei
          - Nemi kromoszómák szerkezeti anomáliái
      - 8.1.7.3. Anyagcsere betegségek
      - 8.1.7.4. Hormonrendszer zavarai és értelmi akadályozottság
  - 8.2. PERINATÁLIS OKOK
    - 8.2.1. Oxigénhiányos állapotok
    - 8.2.2. Császármetszés
    - 8.2.3. Születés közben bekövetkezett rendellenességek
  - 8.3. POSZTNATÁLIS OKOK
    - 8.3.1. Újszülöttek sárgasága (icterus neonatalis, bilirubinopathia)
    - 8.3.2. Fertőzések
    - 8.3.3. Daganatok
    - 8.3.4. Sérülések
    - 8.3.5. Poszttraumás stressz szindróma
    - 8.3.6. Szociális háttér
- 9. fejezet: ÉRZÉKELŐ SZERVRENDSZEREK ANOMÁLIÁI ÉS MENTÁLIS KÉPESSÉGEK
  - 9.1. Agnózia
  - 9.2. Neurofiziológia, neuropatológia
  - 9.3. Látás szervrendszere
  - 9.4. Hallás, egyensúlyozás szervrendszere
  - 9.5. Siketvakság
  - 9.6. Taktilis zavarok
- 10. fejezet: Gyermekkori pszichiátriai kórképek kialakulása
- 11. fejezet: Tanulási és értelmi zavarok pszichiátriai hátterei
  - 11.1. Depresszió
  - 11.2. Schizophrenia
- 12. fejezet: Érzelmi (emocionális) folyamatok és tanulási zavarok
  - 12.1. Késztetés (motiváció)
  - 12.2. Szorongás
  - 12.3. Gátlásos állapot
  - 12.4. Agresszió
- 13. fejezet: Központi idegrendszer tanulási és értelmi zavarokkal járó betegségei
- 14. fejezet: GYÓGYPEDAGÓGIAI KÉPZÉS SZEMPONTJÁBÓL FONTOSABB TÜNETCSOPORTOK, BETEGSÉGEK
  - 14.1. Parciális teljesítmény zavarok (Részképesség zavarok)
  - 14.2. Specifikus tanulási zavarok (iskolai teljesítmények zavarai)
    - 14.2.1. Diszlexia
    - 14.2.2. Diszkalkulia
    - 14.2.3. Diszgráfia
    - 14.2.4. Készségek kevert zavara
    - 14.2.5. Beszéd és a nyelv specifikus fejlődési zavarai
- 15. fejezet: Figyelemhiányos hiperaktivitás - Attention deficit hyperactivity disorder (ADHD)
  - 15.1. Kórtani háttér
  - 15.2. Figyelemhiányos hiperaktivitás típusai és tüneteik
- 16. fejezet: Cerebralis paresis (CP)
- 17. fejezet: Beszéd és nyelv fejlődési zavarai
  - 17.1. Beszédzavarok okai
  - 17.2. Beszédzavarok, beszédhibák
- 18. fejezet: DCD (Developmental Coordination Disorder)
- 19. fejezet: Magatartási fenotípus betegség (viselkedési zavar) és kognitív deficit
  - „Erőszakos gyerekek, agresszív felnőttek”
  - Gyermekkori regulációs zavarok
  - Serdülőkori problémás viselkedési formák
- 20. fejezet: Down-kór
- 21. fejezet: Fejlődés pervazív zavarai
  - 21.1. Autizmus spektrum betegség (ASB)
    - 21.1.1. Autizmus spektrum betegség (ASB, ASD) korai tünetei, tünetei
    - 21.1.2. Autizmus spektrum betegség (ASB, ASD) kóreredete
      - 21.1.2.1. Autizmusról az epigenetika tükrében
      - 21.1.2.2. Immunfolyamatok és autizmus
      - 21.1.2.3. Autizmus praenatalis és perinatalis rizikótényezői
      - 21.1.2.4. Szindrómás autizmus
      - 21.1.2.5. Kis penetranciájú gének
      - 21.1.2.6. Gyakori nukleotid változások (Single Nucleotid Variant SNV)
      - 21.1.2.7. További lókuszokon talált mutációk ASD betegekben
  - 21.2. Asperger-szindróma
  - 21.3. Máshova be nem sorolt PDD
  - 21.4. Gyermekkori dezintegratív betegség
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 8.3.2. Fertőzések

Encephalitis, agyvelőgyulladás

Szülés/születés közben fertőzi az anya a magzatát/újszülöttjét herpes genitalis virionjával. A későbbiekben herpes, arbo (kullancs, szúnyogok, más vérszívók terjesztik), varicella, veszettség (lyssa, rabies), poliomyelitis (ECHO, Heine-Medin-kór), rubeola virion fertőzés, továbbá Borrelia Burgdorferi (spirocheta - kullancs terjeszti) támadja meg a központi idegrendszert. Hazánk bizonyos tekintetben szerencsés, mert kötelező, ill. ajánlott védőoltásokkal több virion (rubeola, varicella) okozta encephalitis elkerülhető. Adeno vírusok „transzient encephalopathia”-t okoznak a vezető (tápcsatorna, vese, légúti) betegségek kíséretében, ellenük még nincsen szervezett aktív immunizációs védelem. A virionok vagy szelektíven fertőznek neuronokat, vagy az agy egyes „kitüntetett” területeit fertőzik meg. Így az általános tünetek mellett sajátos jelenségek figyelhetők meg a betegség idején, valamint a maradvány tünetek korlátozódhatnak egy-egy működés zavarára. A kórokozók vérárammal, nyirok utakon vagy a tengelyfonalak mentén jutnak az idegsejtekbe. Nyílt koponya-sérülések közben bármilyen baktérium okoz agyvelőgyulladást és agytályogot. Agyhártya folyamatok ráterjed(het)nek az agy állományára – meningoencephalitis – tovább rontva a képességek visszanyerésének esélyeit.

A kórfolyamat számos jelensége közül kiemelendő az agyvizenyő, a következményes KNYF, a neuronok pusztulása. Az agyvizenyő és a KNYF miatt nem csak a gyulladásos folyamat által érintett agyrészlet működése lesz károsodott a gyógyulás után.

A betegség fontosabb tünetei: lázas állapot, zavartság, görcsroham, coma, hányás, bekövetkezhet halál is.

Agyvelőgyulladásokhoz legtöbbször meningitis is társul a folyamat ráterjedése következtében, ezért ennek tünetei is észlelhetők (pl. tarkómerevség).

Ismert kórállapot a postvakcinációs encephalopathia. Virionok elleni aktív immunizáció után fellépő, igen ritkán bekövetkező agyvelőgyuladás és következményei tartoznak e csoportba.

Meningitis, agyhártyagyulladás

Európában picorna, entero (ECHO, coxsackie), herpes, mumps, Togo virionok okoznak agyhártyagyulladást. A baktériumok közül a Mycobacterium tuberculosis elvétve, a Streptococcus pneumoniae, a Haemophilus influenzae, a Meningococcus Neisseriae mintegy háromnegyed részben, a Staphylococcus aureus és a Gram negatív baktériumok negyed részben felelős kórokozók. Streptococcus pneumoniae, Meningococcus Neisseriae kisebb-nagyobb közösségben járványt okoz, ellenük van lehetőség védettséget biztosító aktív immunizálásra.

Ma ritkán találkozunk a melléküregek (homloküreg, ékcsont ürege) és a középfül gyulladásainak a koponya csontjain át agyhártyákra terjedésével, amely folyamat gyakran okozott agytályogot is. Az átterjedt gyulladások agyállományt roncsoló hatásának következménye lehet epilepsia. Jobb oldali melléküreg gyulladás agyhártyára, agyvelőre terjedése főként a halántéklebeny károsodásához vezet, aminek következménye lesz a személyiség változás, az emlékezet zavarai, hangok, formák felismerésének nehézségei. Bal oldali melléküreg gyulladás átterjedésének következményei a bal halántéklebeny működésében észlehetők: a külső és belső beszéd megértésének zavara, a kifejezés rendellenessége.

Mind a gyulladásos folyamatokat kísérő exszudáció (az agyburkok között növeli a liquor mennyiségét), mind az agyállomány vizenyője (agyduzzadás) a következményes KNYF-t okoz, ami az egész agy működését befolyásolja. Láz, nyakba, hátba sugárzó fejfájás, hányás, izgatottság, letargia, zavartság, coma, tarkó kötöttség a vezető tünetek. Gyakran életveszély áll fenn az agytörzsben lévő, élettani folyamatokat irányító légző-, keringési központ bénulása miatt, amihez a ráterjedt a gyulladásos folyamat közvetlenül, vagy a KNYF okozta agytörzsi beékelődés közvetetten vezet.

„Sikeres gyógyítás” után az agyidegek működési zavara marad vissza a központok károsodása miatt.

Koponyán belüli gyulladás során az erekben trombózis keletkezik, ami keringési zavarokat okoz, az elégtelen vér- és oxigénellátás életre szólóan megpecsételi az érintett agyrész működését. Az agyhártyáról átterjedt gyulladást agyéreg elhalása követi kisebb-nagyobb agyterület működésének kiesése, zavartsága kíséretében.

« Előző | Következő »