A történelem segédtudományai

- A történelem segédtudományai
- Heraldika
  - Tartalom
  - 1. Heraldika
    - 1.1 A heraldika fogalma, tárgya
    - 1.2 A heraldika elnevezésének eredete
    - 1.3 A heroldok Magyarországon
    - 1.4 A címer fogalma
    - 1.5 A címerek eredete
    - 1.6 Az élő heraldika kora
    - 1.7 A hanyatló heraldika kora
  - 2. A címer alkotórészei
    - 2.1 A címerpajzs
      - 2.1.1. A pajzsmező borításai
      - 2.1.2. A heraldikai színkánon
      - 2.1.3. A heraldikai bőrök
      - 2.1.4. A pajzsmező felosztása
      - 2.1.5. Mesteralakok
        - 2.1.5.1. A hasítás
        - 2.1.5.2. A vágás
        - 2.1.5.3. Szelés vagy harántosztás
        - 2.1.5.4. Kombinált osztások
      - 2.1.6. Részösszefoglalás
      - 2.1.7. Címerképek
        - 2.1.7.1. A címerképek használata
        - 2.1.7.2. Emberalakok
        - 2.1.7.3. Állatalakok
    - 2.2. A sisak
      - 2.2.1. A sisak mint rangjelölő
      - 2.2.2. A sisak ábrázolásának heraldikai szabályai
    - 2.3. A sisakdísz
    - 2.4. A sisaktakaró
      - 2.4.1. A sisaktakaró alkalmazási szabályai
    - 2.5. Külső díszek
      - 2.5.1. A pajzstartók
      - 2.5.2. A címersátor
      - 2.5.3. A címer szalag
    - 2.6. Címerleírás
    - 2.7. Címerszimbolika
    - 2.8. Címerjog
  - Tudásmérő
- Numizmatika
  - Tartalom
  - 1. A numizmatika fogalma
    - 1.1. A numizmatika elnevezésének eredete
    - 1.2. A numizmatika tárgya
    - 1.3. A pénz fogalma
    - 1.4. A numizmatika jelentősége
  - 2. Egy kis tudománytörténet
  - 3. Fontosabb numizmatikai alapfogalmak
  - 4. Az egyetemes pénzverés történetéből
  - 5. A magyarországi pénzverés történetéből
  - 6. A pénzhamisítás történetéből
  - 7. Könyvajánló
  - Tudásmérő
- Kronológia
  - Tartalom
  - 1. Kronológia
    - 1.1. A kronológia fogalma és rendeltetése
    - 1.2. Abszolút és relatív kronológia
    - 1.3 A kronológia alapkérdései
    - Feladatok
  - 2. Az időmérés kezdőpontjai
    - 2.1. Origók és érarendszerek
      - 2.1.1. Abszolút érarendszerek
        - 2.1.1.1. Az alexandriai világéra
        - 2.1.1.2. A konstantinápolyi (vagy bizánci) világéra
        - 2.1.1.3. A zsidó világéra
      - 2.1.2. Relatív érarendszerek
        - 2.1.2.1. Az ókori görög időszámítás
        - 2.1.2.2. Római időszámítás a város alapításától
        - 2.1.2.3. A diocletianusi éra
        - 2.1.2.4. A keresztény időszámítás
        - 2.1.2.5. A mohamedán aera
        - 2.1.2.6. További fontosabb archaikus érák
      - 2.1.3. Modern érarendszerek
        - 2.1.3.1. A francia forradalmi aera
        - 2.1.3.2. Az olasz fasiszta éra
        - 2.1.3.3. A sztálini szovjet forradalmi naptár
    - 2.2 A különféle érarendszerek átszámítási problémái
    - 2.3 Feladatok
  - 3. Mértékegységek az időszámításban
    - 3.1. Természetes mértékegységek az idő mérésében
      - 3.1.1. A nap
      - 3.1.2. A hónap
      - 3.1.3. Az év
    - 3.2. Mesterséges mértékegységek az idő mérésében
      - 3.2.1. A hét
      - 3.2.2. Az óra
      - 3.2.3. A perc
    - 3.3 Feladatok
  - 4. Naptári rendszerek
    - 4.1. Lunaris naptár
    - 4.2. Solaris naptár
    - 4.3. Lunisolaris naptár
    - 4.4. Precesszió, világidő, asztrológia
    - 4.5. A római naptár fejlődése
      - 4.5.1. A római parasztkalendárium
      - 4.5.2. A római lunaris naptár
      - 4.5.3. A római lunisolaris naptár
      - 4.5.4. A julianus naptár, azaz a római solaris naptár
        - 4.5.4.1. Szökőévek
        - 4.5.4.2. A szökőnap problémája
      - 4.5.5. A gregorianus naptár
        - 4.5.5.1. A Gergely-naptár elterjedése
    - 4.6 Feladatok
  - 5. A keresztény naptárhasználat gyakorlata
    - 5.1. Évkezdő napok (stilusok)
    - 5.2. Hitelesítő évjelölések
      - 5.2.1. Annus regni
      - 5.2.2. Annus pontificatus
      - 5.2.3. Indictio
      - 5.2.4. Epacta
      - 5.2.5. Concurrens
      - 5.2.6. Vasárnapi betű
      - 5.2.7. Aranyszám
    - 5.3 Feladatok
  - 6. A naptárhasználat magyarországi gyakorlata
    - 6.1. Római és keresztény napjelölési formák, bolognai napszámítás, csízió
    - 6.2. Királyi hadoszlások és a relatív időjelölés technikája
    - 6.3. A hónapok magyarországi elnevezései
  - Tudásmérő

« Előző | Következő »

# 2.2 A különféle érarendszerek átszámítási problémái

A különböző érarendszerekben megadott évszámok egymáshoz viszonyítása során az általában előforduló és legjellemzőbb eset, amikor egy idegen éra évszámát a magunk, Krisztus születésétől számított időszámítása szerint törekszünk megadni. Az átszámítás során néhány sajátos körülményre minden esetben tekintettel lennünk.

Mindenekelőtt odafigyelést kíván az évkezdő napok problémája. Manapság a magunk rendszerét január 1-jei évkezdéssel kezeljük, bár megjegyzendő, hogy az éra múltjában több más évkezdő nap is előfordult. Utóbbi körülménytől most eltekintve, a probléma abban rejlik, hogy más érák jellemzően más évkezdő napokhoz kötődnek. Ezért amikor egy idegen időskálát a Krisztus születésével induló időskála mellé helyezünk, az idegen skála éveiben január 1-je mindig osztópontot képez, ahol 1-gyel mindig megemelkedik az idegen skála átszámított évszáma. Tehát az idegen skála évkezdő napjától december 31-ig érvényes egy alacsonyabb, korábbi időt jelölő váltószám, január 1-jétől pedig egy eggyel magasabbra ugró, későbbi évet jelölő váltószám. Emiatt az idegen érák kezdőpontját helyesen kettős évszámmal kell megadni, amikor az első évszám a december 31-ig tartó évtöredékre érvényes, a második pedig a január 1-jétől az idegen éra évzáró napjáig tartó második töredékévre.

Pl. a bizánci világéra 5509/5508 szeptember 1-jei kezdőpontja úgy értelmezhető, hogy 5509. szeptember 1-jétől 5509. december 31-ig tart az első évtöredék, ám az idegen éra 1. évének január 1-jétől augusztus 31-ig terjedő szakasza már csak 5508 évre van Krisztus születésétől. Hasonlóképp érvényesítendő ez a helyzet akkor is, ha az idegen éra Krisztus születése utáni évben indul. Ha azt találjuk, hogy I. Justinianus bizánci császár a diocletianusi éra 243. évében kezdett uralkodni, akkor ehhez tudnunk kell, hogy az éra kezdő napja augusztus 29. Mivel Justinianus uralmának kezdő napja augusztus 1-jére esett, így a 284. augusztus 29-vel kezdődő idegen éra 243. éve 527. augusztus 28-ig tartott, tehát Justinianus még éppen a 243. diocletianusi év végén lépett trónra. 527. augusztus 29-tól viszont már a diocletianusi éra 244. évében vagyunk, ennek megfelelően a diocletianusi éra kezdetét helyesen Kr. u. 284/285. augusztus 29. formában lehet megadni. Ezt a megjelölés úgy értelmezendő, hogy a diocletianusi aera első évének első szakasza a Kr. u. 284. év augusztus 29-től december 31-jéig tart, második töredékszakasza pedig 285. január 1-jétől 285. augusztus 28-ig.

Ugyancsak figyelembe veendő az a körülmény is, hogy a Krisztus születése szerinti időszámításban ismeretlen a nulladik év az időskálán, tehát Kr. e. 1. és Kr. u. 1. között csak 1 év van. Ha az idegen érában talált évszám kisebb, mint az éra Krisztusi időre átszámított, és Krisztus előtti időre értett kezdőévének a száma, akkor az idegen éra Krisztusi időre átszámított, kezdőévszámából egyszerűen ki kell vonni az idegen természetű datálásban talált évszámot. Ha például a pharszaloszi csata kapcsán azt találjuk, hogy az ab urbe condita (a város alapításától) 706-ben történt, s Róma alapítási éveként Kr. e. 754-et veszünk, akkor 754-ből kivonva az a. u. c. 706-nak megadott évszámot, a csata éveként Kr. e. 48-hoz jutunk. Viszont ha az idegen éra évszáma eléri, vagy meghaladja az éra Krisztusi időre átszámított, Krisztus előtti időre értett kezdőévének a számát – az előző példában a 754-es számot – akkor az idegen érában talált évszámot kell a kivonásban kisebbítendőként kezelni, s ebből kell kivonni az éra ismert kezdő évszámánál 1-gyel kisebb számot. Ha történetesen a Vezúv híres pusztító kitörésének éveként a forrás azt adja meg, hogy annak az ideje a. u. c. 832-ben volt, akkor ebből ki kell vonni a Róma alapításától számolt éra Krisztus szerinti időre átszámított kezdőévénél (754) 1-gyel kisebb számot (753), eredményként pedig [832-753=79] a Krisztus születése utáni 79. évet kapjuk. Belátható, hogy a műveletben a -1 mozzanat a nulla hiányát érvényesítő beavatkozás, azaz utólag kivesszük a hiányzó 1 egységet a kivonási művelet elvégezhetősége érdekében. (A város alapításától való római időszámítás további problémája, hogy már a rómaiak gyakorlatában is ingadozás volt a 754-re, ill. a 753-ra értett alapítási év használatában. Ez oda vezethető vissza, hogy az átszámítások sokszor a napi dátumok ismerete vagy használata nélkül történnek, márpedig látható, hogy ha csak a puszta évszámokból indulunk ki, akkor Varro meghatározásában az alapítás évének a 754. évet kapjuk, holott a napi dátum (április 21.) figyelembe vétele 753. április 21-re vezet. A probléma gyökere a kettős évszámhasználat – 754/753. április 21. – szükségletében, illetve figyelmen kívül hagyásában rejlik. Mindenesetre az eltérő számítási gyakorlat meglétére utal, hogy Augustus idejétől előfordul ugyanazon események – és consuli évek – 1 évvel későbbre datálása a korábbi feljegyzésekhez képest.)

Az átszámításoknál mindezeken túl figyelemmel kell lenni arra is, hogy a szembeállított érák egyformán napéven alapultak-e, avagy az idegen éra nem más természetű, a napok számában eltérő hosszúságú évet használt-e. E probléma például roppant mód megnehezíti a mohamedán érában kifejezett dátumok átszámítását, minthogy az a rövidebb holdévekkel számol. Ilyen esetekre a számításokban külön kompenzációs eljárásokat, képleteket kell alkalmazni, amelyeket illetően a kronológiai kézikönyvek szolgálnak eligazítással.

« Előző | Következő »