Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika

- Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika
- Célok
- 1. lecke: A diagnosztika, a gyógypedagógiai pszichodiagnosztika fogalma, elméleti alapjai
  - 1.1. A diagnosztika fogalma, modelljei
  - 1.2. A diagnosztikus kérdések megközelítésének lehetőségei a gyógypedagógiában
  - 1.3.A diagnosztika új útjai és jövője
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 2. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere, etikai kérdések, szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában, diagnosztikus protokollok alkalmazása
  - 2.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere
  - 2.2. A szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában
  - 2.3. Etikai kérdések a diagnosztikus munkában
  - 2.4. Diagnosztikus protokollok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 3. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika vizsgáló eljárásai: a tesztelés
  - 3.1. A tesztek alapgondolata
  - 3.2. A pszichológiai tesztek fajtái
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 4. lecke: Az anamnézis ismertetése, szerepe a diagnosztikus tevékenységben
  - 4.1. Az anamnézis fogalma és szerepe a diagnosztikus munkában
  - 4.2. Az anamnézis felvételének körülményei
  - 4.3. Az anamnézis meghatározott szempontjai
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 5. lecke: A megfigyelés, mint módszer a diagnosztikus munkában
  - 5.1. A megfigyelés, mint módszer
  - 5.2. A megfigyelés szerepe a komplex vizsgálatokban
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 6. lecke: Az intelligencia fogalma és mérése
  - 6.1. Az intelligencia fogalma
  - 6.2. Az intelligencia mérési lehetőségei, az intelligencia kvóciens kialakulása
  - 6.3. Az intelligencia megközelítései
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 7. lecke: Az intelligencia mérése I.
  - 7.1. A Budapesti Binet intelligenciateszt
  - 7.2. A Wechsler-féle intelligenciavizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 8. lecke: Az intelligenciatesztek ismertetése II.
  - 8.1. A Raven-féle vizsgálati elv és a Raven-teszt
  - 8.2. A Snijders-Oomen – féle nonverbális intelligenciateszt
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 9. lecke: A vizuális percepció, a vizuo-motoros koordináció vizsgálata: A Frostig és a Bender tesztek
  - 9.1. Frostig-teszt
  - 9.2. Bender tesztek
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 10. lecke: Az emberalak-ábrázolás Goodenough-féle minősítése és értékelése
  - 10.1. Az emberalak-rajz értékelése Goodenough módszerével
  - 10.2. Interkorrelációs kapcsolatok a Goodenough-féle emberábrázolás kapcsán
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 11. lecke: Vizsgálatok korai életkorban és értelmi elmaradás esetén
  - 11.1. Korai életkorban elvégezhető vizsgálatok
  - 11.2. Értelmi elmaradás esetén alkalmazható vizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 12. lecke: Személyiségvizsgáló eljárások
  - 12.1. A projektív tesztek
  - 12.2. Széles körben alkalmazott projektív eljárások
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 13. lecke: A komplex vizsgálati eredmények és a szakértői vélemény
  - 13.1.A szakértői vélemény kialakítása, tartalma
  - 13.2. A szülők tájékoztatása a vizsgálat eredményeiről
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- Kérdések és feladatok

« Előző | Következő »

# 11.2. Értelmi elmaradás esetén alkalmazható vizsgálatok

Az intellektuális képességzavar diagnosztikus protokollja szerint az anamnézis, a megfigyelés, a fejlődési skálák, az általános intellektuális működés és a pedagógiai vizsgálatok mellett az adaptív viselkedés, a szociális érettség vizsgálata is elengedhetetlen, melyekre a Vineland Szociális Érettségi Skála és a Pedagógiai Analízis és Curriculum módszerei alkalmasak, e módszereket ismertetjük a továbbiakban (Csákvári és Mészáros, 2012).

Vineland Szociális Érettségi Skála

A Vineland Szociális Érettségi Skála tulajdonképpen fejlődési skála, ami támaszkodik az informátor megfigyeléseire. A skála alaphipotézise, hogy az életkor előrehaladtával fokozatosan alakul ki a szociálisan érett viselkedés, azaz a mások általi irányítás idő előrehaladtával csökken, azaz fejlődés a szociális inkompetenciától a kompetens szociális viselkedés felé halad. A skála nyolc területen mér: (1) általános önkiszolgálás, (2) étkezéses önkiszolgálás, (3) öltözködéses önkiszolgálás, (4) önirányítás, (5) szabadidő eltöltés, (6) kommunikáció, (7) helyváltoztató mozgás és (8) szocializáció. A normák alapján szociális kor és szociális kvóciens, azaz SZQ számolható ki (Lányiné, 1995; Lányiné, 2012). A hazai vizsgálatok szerint a skála megfelelően mér a középsúlyos és a súlyos értelmi fogyatékosság tartományában, ugyanakkor az enyhe értelmi fogyatékos személyes esetében előfordultak az IQ értékhez viszonyított magas SZQ értékek, ami a diagnosztikus kategóriába való sorolást kérdőjelezheti meg (Lányiné, 2012).

Pedagógiai Analízis és Curriculum

A P-A-C Günzburg nevéhez köthető, ez olyan módszer, ami különböző súlyosságú értelmi fogyatékos személyek szociális kompetenciájának egyes területeit méri fel, így képes meghatározni a fejlesztés irányait is. A P-A-C módszerének több változata ismert, melyeket a 11.1. táblázatban ismertetünk.

11.1. táblázat: A Pedagógiai Analízis és Curriculum változatai Márkus (2006) alapján

A vizsgált területek az S/P-A-C1 és S/P-A-C2 vizsgált területei: (1) önkiszolgálás, (2) kommunikáció, (3) szocializáció és (4) tevékenység. A P-A-C módszer szakképzettségi kritérium nélkül alkalmazható, szükséges azonban, hogy olyan személy vegye fel, aki közvetlen kapcsolatban áll az értelmi fogyatékos személlyel, ugyanakkor a kiértékelésben fontos, ha gyógypedagógus is közreműködik (Márkus, 2006).

A fent említett két módszer mellett Lányiné (2012) ismertet további adaptív viselkedési skálákat, illetve a Heidelbergi Kompetencia Inventár (HKI, Radványi, 2011) is további vizsgálati lehetőségeket kínál az értelmi fogyatékosság diagnosztikájában.

« Előző | Következő »