Játékpedagógia

- JÁTÉKPEDAGÓGIA
- A projekt
- Bevezetés
- 1. fejezet: Gondolatok az óvodai neveléshez
- 2. fejezet: Történeti bevezetés
  - 2.1. A gyermeki játékra vonatkozó ókori nézetek
  - 2.2. Középkori gyermekfelfogások és a játék
  - 2.3. Comenius és Fröbel a játékról
  - 2.4. Elméletek a játékról
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 3. fejezet: A játékpedagógia elméleti kérdései
  - 3.1. A játék helye az óvodai nevelés rendszerében
  - 3.2. A játék fogalma és jellemzői
  - 3.3. Az állatok játéka
  - 3.4. A játék szerepe a személyiségfejlődésben
  - 3.5. Winnicott a játékról
  - 3.6. Piaget játékelmélete
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 4. fejezet: Játékfajták
  - 4.1. Játékfajták, játéktípusok
  - 4.2. Játékok régen, - amivel nagyszüleink játszottak (Olvasmány)
  - 4.3. Gyakorló vagy funkciójáték
  - 4.4. Szerepjáték
  - 4.5. Dramatikus játék - drámajáték
  - 4.6. Konstruáló játék
  - 4.7. Szabályjáték
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 5. fejezet: Az óvodai játék szervezésének feltételei, optimális körülményei
  - 5.1. A derűs légkör megteremtése
  - 5.2. A csoportszoba
  - 5.3. A szabadtéri játékok
  - 5.4. A játékeszközök
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 6. fejezet: Az óvodapedagógus szerepe a játéktevékenységben
  - 6.1. Az óvodapedagógus és a játéktevékenység irányítása
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 7. fejezet: A gyermek megismerése a tevékenység során
  - 7.1. A gyermek megfigyelése játék közben
  - 7.2. Játék és tanulás
  - 7.3. Játék és munka
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 8. fejezet: Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.1. Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.2. Hallgatói munkák a Felkészülés a játékfoglalkozásra témához
- Záró gondolatok
- Összefoglaló feladatok és megoldások
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 2.2. Középkori gyermekfelfogások és a játék

A középkorban nem tulajdonítottak jelentőséget a gyermekkornak, nem is fordítottak figyelmet a korai nevelésre. A gyermekek nevelése hét éves koruk körül kezdődött intenzíven és intézményesítve, előtte a családban nevelődtek. A kor felfogása szerint a gyermek eredendően tökéletlen lény, meg kell törni az akaratát, engedelmességre kell szoktatni, hogy erkölcsileg értékessé válhasson.

Ennek a felfogásnak következtében a gyermeki játék értelmét, értékét, fejlesztő hatását sem vizsgálták, nem fordítottak rá figyelmet.

Ezzel a szemlélettel a humanista gondolkodók szakítottak.

## Rotterdami Erasmus

szerint a gyermek születésétől fogékony mindenre, ami emberi, így nevelése szükséges, s a nevelésben a szülők felelőssége senkire át nem ruházható.
http://hu.wikipedia.org/wiki/Rotterdami_Erasmus

## Francois Rabelais

A középkori skolasztikus nevelés kemény kritikája Francois Rabelais regénysorozata, a Gargantua és Pantagruel. A szereplők óriások, apa és fia.

A skolasztikus szellemben oktató tanító elzavarása után Ponokrates, az új tanító más szellemben folytatja a tanítást, a közvetlen érzékszervi tapasztalatra alapozva, sokszor a természetben sajátíttatja el az ismereteket, s a tanulás mellett fontos a játék, a festés, a zenélés is.

Michel de Montaigna, Campanella, Morus, Comenius írásaiban megváltozott gyermekkép jelenik meg, mely szerint a gyermek eredendően jó és védelemre szorul.
https://hu.wikipedia.org/wiki/François_Rabelais

## Morus Tamás

Utopiájában a napok nyugodt ritmus szerint telnek; a reggeli előadást munka követi, a munkát pihenés és étkezés, majd újra munka, végül játék, zene, beszélgetés. Az anyák öt éves koruk alatt a szoptatós anyák csarnokában együtt gondozzák gyermekeiket, az ennél idősebbek részt vesznek a közös életben, együtt tanulnak, étkeznek, játszanak.
https://hu.wikipedia.org/wiki/Morus_Tamás

## Tommaso Campanella

Napállamában a gyermekekkel való foglalkozás korán megkezdődik, két éves koruk után (addig szoptat az anya) a gyerekeket – külön a fiúkat és a lányokat, - csoportokba osztják, a csoport élére tapasztalt, idős embereket állítanak.

A tanulás alsó fokát a játszva elsajátított ismeretek, a spontán ismeretszerzés jellemzi, amikor a gyermekek beszélgetés és játék közben egymástól és az idősebbektől, valamint a falakon látható képek segítségével szerzik meg az ismereteket.

A reneszánsz gondolkodók új célt fogalmaztak a nevelésnek, melynek központjában a fejlődő gyermek teljes személyisége áll, szemléletüket a humanizmus jellemzi.
https://hu.wikipedia.org/wiki/Tommaso_Campanella

Id. Peter Brueghel Gyermekjátékok

« Előző | Következő »