A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai

- A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai
- Bevezetés
- 1. A tantervelmélet alapfogalmai
  - 1.1. Az oktatási rendszer és tartalmi irányítása
    - 1.1.1. Az oktatási rendszer fogalma
    - 1.1.2. A tanítási-tanulási folyamat egy modellje
    - 1.1.3. A tartalmi szabályozás rendszere
    - 1.1.4. A tanterv fogalmának értelmezései
    - 1.1.5. A tantervi fogalmak fejlődése
  - 1.2. Összegzés
  - 1.3. Fogalomlista
  - 1.5. Tesztfeladatok
- 2. A tantervi szabályozás hazai gyakorlata
  - 2.1. A tantervi rendszer hazánkban: a kurrikulum országos és intézményi szintjei
    - 2.1.1. A Nemzeti alaptanterv
    - 2.1.2. Kerettantervek, programcsomagok, taneszközök
    - 2.1.3. Pedagógiai programok és helyi tantervek
  - 2.2. Összegzés
  - 2.3. Fogalomlista
  - 2.4. Tesztfeladatok
- 3. Tantervi célok, feladatok és követelmények
  - 3.1. A tantervi célrendszer
  - 3.2. A tantervi célok forrásai
  - 3.3. A célok lebontása, megvalósíthatóvá tétele
  - 3.4. Követelmények: tanulási eredmények
  - 3.5. A tanulási eredmények megfogalmazása
  - 3.6. Követelménytaxonómiák
    - 3.6.1. Bloom követelménytaxonómiája
    - 3.6.2. Nagy József kritériumrendszere
  - 3.7. Összegzés
  - 3.8. Fogalomlista
  - 3.9. Tesztfeladatok
- 4. A műveltségi anyag kiválasztása és elrendezése
  - 4.1. A műveltségi anyag kiválasztása
  - 4.2. A műveltségi anyag elrendezése
  - 4.3. Összegzés
  - 4.4. Fogalomlista
  - 4.5. Tesztfeladatok
- 5. A tanári tervezés
  - 5.1. A tanári tervezés tanulásának nehézségei
  - 5.2. A tanári tervezés alapelemei
  - 5.3. A tanári tervezés dokumentumai
    - 5.3.1. A mikrotervezés dokumentumai
    - 5.3.2. Nano szint: Az egyéni fejlesztési terv
  - 5.4. Összegzés
  - 5.5. Fogalomlista
  - 5.6. Tesztfeladatok
- 6. A tantervi értékelés
  - 6.1. A tantervi értékelés
  - 6.2. A tanterv koherenciája
  - 6.3. A tanterv konzisztenciája
  - 6.4. A tanterv kongruenciája
  - 6.5. Összegzés
  - 6.6. Fogalomlista
  - 6.7.Tesztfeladatok
- 7. A pedagógiai értékelés fogalma, funkciói, típusai
  - 7.1. A pedagógiai értékelés fogalma, szerepe a tanítás-tanulás rendszerében
  - 7.2. A pedagógiai értékelés funkciói az oktatási folyamatban
  - 7.3. A pedagógiai értékelés módszerei és típusai
    - 7.3.1. A pedagógiai mérés
    - 7.3.2. A normaorientált értékelés
    - 7.3.3. A kritériumorientált értékelés
  - 7.4. Összegzés
  - 7.5. Fogalomlista
  - 7.6. Tesztfeladatok
- 8. A pedagógiai mérés fogalma, folyamata, eszközei
  - 8.1. Pedagógiai mérőeszközök, mérésmetodikai szabályok és összefüggések
    - 8.1.1. Kérdőívek
    - 8.1.2. Tesztek
    - 8.1.3. Mérési hibák
    - 8.1.4. Jóságmutatók
  - 8.2. A tesztkészítés szempontjai
    - 8.2.1. Feladatírás, feladattipológia
    - 8.2.2. Tesztszerkesztés
  - 8.3. Tudásszint- és képességvizsgáló tesztek
    - 8.3.1. A tudásszintmérő tesztek készítésének folyamata
    - 8.3.2. A képességvizsgáló tesztek alkalmazása
  - 8.4. Összegzés
  - 8.5. Fogalomlista
  - 8.6. Tesztfeladatok
- 9. A tanulók értékelése
  - 9.1. A tanulói értékelés módszertani kérdései
    - 9.1.1. A tanulói értékelés fő funkciói
    - 9.1.2. A tanulói értékelés módszerei, típusai
    - 9.1.3. Tanulói értékelés az értékelést végzők és elvárások szerint
  - 9.2. A tanulói értékelés során keletkező értékletek
    - 9.2.1. Osztályzatok
    - 9.2.2. Szöveges értékelés
  - 9.3. Vizsgák, a vizsgáztatás pszichológiai hatásai
    - 9.3.1. Vizsgatípusok
    - 9.3.2. A vizsgafejlesztés folyamata
    - 9.3.3. Írásbeli és szóbeli vizsgaproduktumok készítése és értékelése
  - 9.4. Összegzés
  - 9.5. Fogalomlista
  - 9.6. Tesztfeladatok
- 10. A tanítási-tanulási folyamat értékelése
  - 10.1. A fejlesztő értékelés jellemzői
    - 10.1.1. A fejlesztő értékelés fogalma
    - 10.1.2. A fejlesztő értékelés alapelemei
  - 10.2. A tanulást támogató értékelés módszerei
    - 10.2.1. Fejlesztőfeladatok az osztálytermi gyakorlatban
    - 10.2.2. Portfólió
    - 10.2.3. A tanítási folyamat értékelése
  - 10.3. Ön- és társértékelés eszközei
  - 10.4. Összegzés
  - 10.5. Fogalomlista
  - 10.6. Tesztfeladatok
- 11. Intézményértékelés
  - 11.1. Az intézményértékelés funkciói
    - 11.1.1. Az intézményértékelés céljai, területei
    - 11.1.2. Az elszámoltathatóság fogalma és jellemzői
  - 11.2. Az iskolák eredményessége
    - 11.2.1. Az eredményesség viszonyítása és mutatói
    - 11.2.2. A pedagógiai hozzáadott érték meghatározása
  - 11.3. Országos és helyi mérések eredményeinek értelmezése, felhasználása
    - 11.3.1. Az átlageredmények és a képességszintek szerinti eloszlások értelmezése
    - 11.3.2. Az átlageredmény értelmezése a családiháttér-index alapján
    - 11.3.3. Az Országos Kompetenciamérés helyi eredményeinek felhasználása
  - 11.4. Összegzés
  - 11.5. Fogalomlista
  - 11.6. Tesztfeladatok
- 12. Rendszerszintű értékelés
  - 12.1. A rendszerszintű értékelés és mérés jellemzői
    - 12.1.1. A rendszerszintű értékelés fogalma és céljai
    - 12.1.2. A rendszerszintű mérések módszerei
  - 12.2. Hazai rendszerszintű felmérések
    - 12.2.1. Hazai mérések, az Országos Kompetenciamérés
    - 12.2.2. Országos mérések
  - 12.3. Nemzetközi rendszerszintű felmérések
    - 12.3.1. A nemzetközi vizsgálatok jellemzői
    - 12.3.2. A nemzetközi mérések eredményei
  - 12.4. Összegzés
  - 12.5. Fogalomlista
  - 12.6. Tesztfeladatok
- Fogalomlista
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 11.1.2. Az elszámoltathatóság fogalma és jellemzői

Az elmúlt húsz évben több ország oktatási rendszerében alakítottak ki és működtetnek az intézményi munka minőségét vizsgáló, külső elszámoltathatósági rendszereket. Az elszámoltathatósági rendszereknek több funkciója és típusa ismert (Tóth, 2010). A szabályozásalapú elszámoltathatóság elsősorban az intézményeken belüli folyamatokat, a tanulói teljesítménymérésen alapuló elszámoltathatóság pedig a kimenetet vizsgálja. A továbbiakban e két elszámoltathatósági rendszer alapvető jellemzőit tárgyaljuk.

A szabályozásalapú elszámoltathatósághoz tartozik a törvényi szintű szabályozás alapján irányított, és az iskolán belül folyamatosan végzett intézményi önértékelés, valamint a tanfelügyeleti rendszer. Ez utóbbit meghatározott időközönként értékelési, iskolafejlesztési és minőségirányítási szakemberek végzik, akik az iskolákban folyó pedagógiai munkát (és nem az egyes pedagógusok tevékenységét) értékelik, ügyelve arra, hogy ne minősítő, hanem támogató értékelést nyújtsanak (Radó, 2007). Épp ezért szükséges a tanfelügyeleti rendszer értékelési funkcióját elkülöníteni az intézményellenőrzéstől, amelyet főként az intézmény hibáinak megtalálása, a szankcionálás vagy jutalmazás céljából végeznek (Baráth, Cseh és Kristófné, 2007).

## Szövegfeldolgozási feladat

11.2. Magyarországon a 2003-as közoktatási törvény az intézményi önértékelés keretében saját minőségirányítási rendszer kiépítését, a 2011-es köznevelési törvény pedig egységes tanfelügyeleti rendszer kiépítését írja elő. Vizsgálja meg és rögzítse ezek jellemzőit!

- Olvassa el figyelmesen Horn és Sinka (2006, 373–375. o.) összegzését az intézményi önértékelésről! Válaszoljon az alábbi kérdésekre: Milyen módon kellett az iskoláknak rögzíteniük és kidolgozniuk a minőségirányítási rendszerüket? Hogyan, milyen programokkal, ösztönzőkkel segítették az oktatási rendszer szintjén az intézményi minőségbiztosítási rendszer működtetését?
- Olvassa el figyelmesen a Barcsák és mtsai (2013) kötetét, és válaszoljon a kérdésekre! Mi a célja a tanfelügyeleti rendszer alkalmazásának? Milyen időközönként és kik végzik az értékelést? Milyen területekre terjed ki az értékelés, milyen módszerekkel és eszközökkel történik az iskolában folyó pedagógiai munka vizsgálata?

A tanulói teljesítménymérésen alapuló elszámoltathatósági rendszereknek több típusa ismert, közös jellemzőjük, hogy a tanulók tudásváltozásának vizsgálatára fókuszálnak (l. Tóth, 2010, 2011). Azt vizsgálják, hogy adott tanulási szakaszok végén az adott intézményben a tanulók milyen tudásszinttel rendelkeznek, vizsgálják továbbá az iskolák közötti teljesítménykülönbségeket, valamint azok okait, lehetővé teszik a diákok fejlődésének nyomon követését. Mindez támogathatja a tanárok erősebb felelősségvállalását a megfelelő szintű teljesítmény létrehozásában. A tanulói teljesítménymérésen alapuló elszámoltathatósági rendszerekben pontosan megállapítják a teljesítménystandardokat (l. 1.1.5.2. fejezet), standardizált tesztekkel végzik a felmérést (l. 8.2.2. fejezet), és ösztönző rendszert alakítanak ki az eredmények javításáért (Radó, 2007). Ezek közé tartoznak például az OKM-en a fenntartónak, a szülőknek, a tanároknak, illetve a nyilvánosságnak készített beszámolók. A belőlük megszerezhető információk hatást gyakorolhatnak a beiskolázási döntésekre, így indirekt módon ösztönzik a pedagógusokat a jobb eredmények elérésére.

## Szövegfeldolgozási feladat

11.3. Olvassa el figyelmesen Horn és Sinka (2006, 341–343. o.) összegzését az intézményértékelésről, és az eddig tárgyalt tartalmak alapján végezze el a következő tevékenységeket!

- Határozza meg az oktatási intézmények értékelésének céljait, területeit és szerepét az iskolai munka eredményességének fejlesztésében!
- Értelmezze az iskolák hatékonyságának, eredményességének és elszámoltathatóságának fogalmát!

« Előző | Következő »