- ÉRTELMILEG ÉS TANULÁSBAN AKADÁLYOZOTTAK KÓRTANA
- Előszó
- Bevezető
- 1. fejezet: Fogyatékosság, fogyatékos emberek megítélése - WHO modellje
- 2. fejezet: A személyiség ösztönző rendszere
- 3. fejezet: Az emberi megismerés alapjelenségei
- 4. fejezet: Tanulás, megismerés
- 5. fejezet: Neuroanatómia, neurofiziológia
- 6. fejezet: Neuropathologia
- 7. fejezet: Idegrendszeri működés zavarok korai felismerése
  - 7.1. Újszülöttek, csecsemők reflex zavari, kóros tünetei
  - 7.2. Kisded- és gyermekkori zavarok
- 8. fejezet: Értelmi és tanulási zavarok okai
  - 8.1. PRÉNATÁLIS OKOK
    - 8.1.1. Szülők életkora és kockázatok (Biológiai okok)
    - 8.1.2. Központi idegrendszer fejlődési anomáliái
      - 8.1.2.1. Agy fejlődésének zavarai
    - 8.1.3. Magzati függelékek kóros állapotai
    - 8.1.4. Small for Gestational Date/Age (SGD/SGA)
    - 8.1.5. „Mit hozott magával az anyaméhből a magzat?”
      - 8.1.5.1. „Méhen belüli stressz”
    - 8.1.6. Epigenetika és mentális folyamatok
      - 8.1.6.1. Epigenetikai változásokhoz vezető okok
    - 8.1.7. fejezet: Biológiai kórokok
      - 8.1.7.1. Prion
      - 8.1.7.2. Genom
        - 8.1.7.2.1. Kromoszóma rendellenességek (kariopátiák)
          - Szomatikus kromoszómák számbeli rendellenességei
          - Szomatikus kromoszómák szerkezeti anomáliái
          - Nemi kromoszómák számbeli rendellenességei
          - Nemi kromoszómák szerkezeti anomáliái
      - 8.1.7.3. Anyagcsere betegségek
      - 8.1.7.4. Hormonrendszer zavarai és értelmi akadályozottság
  - 8.2. PERINATÁLIS OKOK
    - 8.2.1. Oxigénhiányos állapotok
    - 8.2.2. Császármetszés
    - 8.2.3. Születés közben bekövetkezett rendellenességek
  - 8.3. POSZTNATÁLIS OKOK
    - 8.3.1. Újszülöttek sárgasága (icterus neonatalis, bilirubinopathia)
    - 8.3.2. Fertőzések
    - 8.3.3. Daganatok
    - 8.3.4. Sérülések
    - 8.3.5. Poszttraumás stressz szindróma
    - 8.3.6. Szociális háttér
- 9. fejezet: ÉRZÉKELŐ SZERVRENDSZEREK ANOMÁLIÁI ÉS MENTÁLIS KÉPESSÉGEK
  - 9.1. Agnózia
  - 9.2. Neurofiziológia, neuropatológia
  - 9.3. Látás szervrendszere
  - 9.4. Hallás, egyensúlyozás szervrendszere
  - 9.5. Siketvakság
  - 9.6. Taktilis zavarok
- 10. fejezet: Gyermekkori pszichiátriai kórképek kialakulása
- 11. fejezet: Tanulási és értelmi zavarok pszichiátriai hátterei
  - 11.1. Depresszió
  - 11.2. Schizophrenia
- 12. fejezet: Érzelmi (emocionális) folyamatok és tanulási zavarok
  - 12.1. Késztetés (motiváció)
  - 12.2. Szorongás
  - 12.3. Gátlásos állapot
  - 12.4. Agresszió
- 13. fejezet: Központi idegrendszer tanulási és értelmi zavarokkal járó betegségei
- 14. fejezet: GYÓGYPEDAGÓGIAI KÉPZÉS SZEMPONTJÁBÓL FONTOSABB TÜNETCSOPORTOK, BETEGSÉGEK
  - 14.1. Parciális teljesítmény zavarok (Részképesség zavarok)
  - 14.2. Specifikus tanulási zavarok (iskolai teljesítmények zavarai)
    - 14.2.1. Diszlexia
    - 14.2.2. Diszkalkulia
    - 14.2.3. Diszgráfia
    - 14.2.4. Készségek kevert zavara
    - 14.2.5. Beszéd és a nyelv specifikus fejlődési zavarai
- 15. fejezet: Figyelemhiányos hiperaktivitás - Attention deficit hyperactivity disorder (ADHD)
  - 15.1. Kórtani háttér
  - 15.2. Figyelemhiányos hiperaktivitás típusai és tüneteik
- 16. fejezet: Cerebralis paresis (CP)
- 17. fejezet: Beszéd és nyelv fejlődési zavarai
  - 17.1. Beszédzavarok okai
  - 17.2. Beszédzavarok, beszédhibák
- 18. fejezet: DCD (Developmental Coordination Disorder)
- 19. fejezet: Magatartási fenotípus betegség (viselkedési zavar) és kognitív deficit
  - „Erőszakos gyerekek, agresszív felnőttek”
  - Gyermekkori regulációs zavarok
  - Serdülőkori problémás viselkedési formák
- 20. fejezet: Down-kór
- 21. fejezet: Fejlődés pervazív zavarai
  - 21.1. Autizmus spektrum betegség (ASB)
    - 21.1.1. Autizmus spektrum betegség (ASB, ASD) korai tünetei, tünetei
    - 21.1.2. Autizmus spektrum betegség (ASB, ASD) kóreredete
      - 21.1.2.1. Autizmusról az epigenetika tükrében
      - 21.1.2.2. Immunfolyamatok és autizmus
      - 21.1.2.3. Autizmus praenatalis és perinatalis rizikótényezői
      - 21.1.2.4. Szindrómás autizmus
      - 21.1.2.5. Kis penetranciájú gének
      - 21.1.2.6. Gyakori nukleotid változások (Single Nucleotid Variant SNV)
      - 21.1.2.7. További lókuszokon talált mutációk ASD betegekben
  - 21.2. Asperger-szindróma
  - 21.3. Máshova be nem sorolt PDD
  - 21.4. Gyermekkori dezintegratív betegség
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 15.2. Figyelemhiányos hiperaktivitás típusai és tüneteik

Figyelemhiányos, amit jellemez a károsodott figyelem és összpontosító képesség.

Hiperaktív-impulzív figyelem zavara nélkül.

Kombinált forma, mindkettőt magába foglaló leggyakoribb előfordulású.

Figyelemhiányos (ADD) típus tünetei:

Részletekre nem megfelelően figyel.

Nehézséget jelent a figyelem megtartása.

Úgy tűnik, nem figyel, ha szólnak hozzá.

Nem követi az utasításokat, vagy elmarad a kapott feladat elvégzésében.

Nehézségei támadnak a feladatok, tennivalók megszervezésében.

Elkerüli a tartós feladat elvégzését, vagy ellenáll, hogy elvégezze.

Elveszíti a dolgait.

Külső ingerek könnyen elvonják a figyelmét.

Feledékeny a napi tevékenységeiben.

Hiperaktív-impulzív típus tünetei:

Hiperaktivitásra jellemző: | Impulzivitásra jellemző:
Gyakran babrál, fészkelődik. Elhagyja a helyét. Rohangál, vagy ugrál. Nehézségei adódnak az önálló, nyugodt játékban. Izeg-mozog, ha kell, ha nem. Túlzottan sokat beszél. | Kérdés elhangzása előtt kimondja a választ. Gondja adódik a várakozással. Félbeszakítja mások beszédét.

A jellemző tünetek egyes életkorokban másként észlelhetők. Csecsemők keveset alszanak, vagy nagyon rövid időszakokat töltenek alvással, sokat sír, étkezésével gondok adódnak (szopás közben sír, nap közben gyakrabban kell etetni), nem lehet babusgatni, mert túlságosan mozog, irritábilis. Tipegők, óvodások alvászavara hasonló a csecsemőkére, a rövid alvás alatt nyugtalanok. Örökös mozgásuk hiperaktív, de rosszul koordinált és céltalan. Kiszámíthatatlanul viselkednek, impulzívak, kirohannak az utcára, ok nélkül verekednek, játékokat törnek össze. Figyelem zavarukat jellemzi a csekély kitartás, a szétszórt figyelem, és nem fejezik be, amit elkezdtek. Iskolás hiperaktivitása a jellegzetes tünetek mellett kifejezett romboló viselkedéssé fajulhat. Képtelen lépésről lépésre haladni a feladat végzésével, hibás, befejezetlen a munkája. Impulzivitását meggondolatlan, veszélyes cselekedetekben (tetőre mászás, stb.) is kimutatja. Figyelemzavara a fenti felsorolást követi. Serdülő korban a nagy mozgásos hiperaktivitás áttevődik a kis izmokra (kéz, ujjak csavargatása, stb.), veszélyes és máladaptív cselekedetekben nyilvánul meg az impulzivitás. Figyelemzavar kiteljesedett, minden tünetet észlelni lehet.

ADHD betegség, tehát gyógyítandó. Az orvosok, pszichiáterek által meghatározott gyógyításhoz sok segítséget ad a család, a pedagógus, ha az alábbi tanácsokat magáévá teszi a gyermek érdekében.

- Figyelem terelése végett egyszerű, ingerszegény környezetet biztosítsunk.

- Rugalmasan tartassunk határozott rendet holmijai között, időbeosztásában

- Vele szemben elvárt szabályok legyenek határozottak, rugalmasak, a szabályban biztosítsunk, adjunk a gyereknek szabadságot.

- Szabály áthágása azonnal járjon következménnyel – a büntetés arányos legyen és ne súlyos, mert a súlyos büntetés deprimálja. Főképpen mozgása korlátozásával büntessük.

- Szabály betartását kövesse a jutalmazás. Legyen benne mozgás, társas helyzet és foglalkozás, ami élményt nyújt és újdonsággal szolgál.

- Mielőtt szólunk hozzá, vagy utasítást adnánk, érintsük meg, hogy odafigyeljen.

- Cselekedeteit, elvégzett munkáját mindig pozitívan, sohasem negatívan (deprimáló hatás) értékeljük.

- Figyelmét úgy keltsük fel és vezessük, hogy megfeleljen az irányában közlendő fő – már megismert – információ felvételi módjának (látás, hallás, mozgás), vagyis a fő információ feldolgozásának.

- A kiadandó feladat legyen meghatározott, ne haladja meg képességeit, lehetőségeit.

- Viselkedését illetően tudassuk vele, mit várunk el tőle.

« Előző | Következő »