- ÉRTELMILEG ÉS TANULÁSBAN AKADÁLYOZOTTAK KÓRTANA
- Előszó
- Bevezető
- 1. fejezet: Fogyatékosság, fogyatékos emberek megítélése - WHO modellje
- 2. fejezet: A személyiség ösztönző rendszere
- 3. fejezet: Az emberi megismerés alapjelenségei
- 4. fejezet: Tanulás, megismerés
- 5. fejezet: Neuroanatómia, neurofiziológia
- 6. fejezet: Neuropathologia
- 7. fejezet: Idegrendszeri működés zavarok korai felismerése
  - 7.1. Újszülöttek, csecsemők reflex zavari, kóros tünetei
  - 7.2. Kisded- és gyermekkori zavarok
- 8. fejezet: Értelmi és tanulási zavarok okai
  - 8.1. PRÉNATÁLIS OKOK
    - 8.1.1. Szülők életkora és kockázatok (Biológiai okok)
    - 8.1.2. Központi idegrendszer fejlődési anomáliái
      - 8.1.2.1. Agy fejlődésének zavarai
    - 8.1.3. Magzati függelékek kóros állapotai
    - 8.1.4. Small for Gestational Date/Age (SGD/SGA)
    - 8.1.5. „Mit hozott magával az anyaméhből a magzat?”
      - 8.1.5.1. „Méhen belüli stressz”
    - 8.1.6. Epigenetika és mentális folyamatok
      - 8.1.6.1. Epigenetikai változásokhoz vezető okok
    - 8.1.7. fejezet: Biológiai kórokok
      - 8.1.7.1. Prion
      - 8.1.7.2. Genom
        - 8.1.7.2.1. Kromoszóma rendellenességek (kariopátiák)
          - Szomatikus kromoszómák számbeli rendellenességei
          - Szomatikus kromoszómák szerkezeti anomáliái
          - Nemi kromoszómák számbeli rendellenességei
          - Nemi kromoszómák szerkezeti anomáliái
      - 8.1.7.3. Anyagcsere betegségek
      - 8.1.7.4. Hormonrendszer zavarai és értelmi akadályozottság
  - 8.2. PERINATÁLIS OKOK
    - 8.2.1. Oxigénhiányos állapotok
    - 8.2.2. Császármetszés
    - 8.2.3. Születés közben bekövetkezett rendellenességek
  - 8.3. POSZTNATÁLIS OKOK
    - 8.3.1. Újszülöttek sárgasága (icterus neonatalis, bilirubinopathia)
    - 8.3.2. Fertőzések
    - 8.3.3. Daganatok
    - 8.3.4. Sérülések
    - 8.3.5. Poszttraumás stressz szindróma
    - 8.3.6. Szociális háttér
- 9. fejezet: ÉRZÉKELŐ SZERVRENDSZEREK ANOMÁLIÁI ÉS MENTÁLIS KÉPESSÉGEK
  - 9.1. Agnózia
  - 9.2. Neurofiziológia, neuropatológia
  - 9.3. Látás szervrendszere
  - 9.4. Hallás, egyensúlyozás szervrendszere
  - 9.5. Siketvakság
  - 9.6. Taktilis zavarok
- 10. fejezet: Gyermekkori pszichiátriai kórképek kialakulása
- 11. fejezet: Tanulási és értelmi zavarok pszichiátriai hátterei
  - 11.1. Depresszió
  - 11.2. Schizophrenia
- 12. fejezet: Érzelmi (emocionális) folyamatok és tanulási zavarok
  - 12.1. Késztetés (motiváció)
  - 12.2. Szorongás
  - 12.3. Gátlásos állapot
  - 12.4. Agresszió
- 13. fejezet: Központi idegrendszer tanulási és értelmi zavarokkal járó betegségei
- 14. fejezet: GYÓGYPEDAGÓGIAI KÉPZÉS SZEMPONTJÁBÓL FONTOSABB TÜNETCSOPORTOK, BETEGSÉGEK
  - 14.1. Parciális teljesítmény zavarok (Részképesség zavarok)
  - 14.2. Specifikus tanulási zavarok (iskolai teljesítmények zavarai)
    - 14.2.1. Diszlexia
    - 14.2.2. Diszkalkulia
    - 14.2.3. Diszgráfia
    - 14.2.4. Készségek kevert zavara
    - 14.2.5. Beszéd és a nyelv specifikus fejlődési zavarai
- 15. fejezet: Figyelemhiányos hiperaktivitás - Attention deficit hyperactivity disorder (ADHD)
  - 15.1. Kórtani háttér
  - 15.2. Figyelemhiányos hiperaktivitás típusai és tüneteik
- 16. fejezet: Cerebralis paresis (CP)
- 17. fejezet: Beszéd és nyelv fejlődési zavarai
  - 17.1. Beszédzavarok okai
  - 17.2. Beszédzavarok, beszédhibák
- 18. fejezet: DCD (Developmental Coordination Disorder)
- 19. fejezet: Magatartási fenotípus betegség (viselkedési zavar) és kognitív deficit
  - „Erőszakos gyerekek, agresszív felnőttek”
  - Gyermekkori regulációs zavarok
  - Serdülőkori problémás viselkedési formák
- 20. fejezet: Down-kór
- 21. fejezet: Fejlődés pervazív zavarai
  - 21.1. Autizmus spektrum betegség (ASB)
    - 21.1.1. Autizmus spektrum betegség (ASB, ASD) korai tünetei, tünetei
    - 21.1.2. Autizmus spektrum betegség (ASB, ASD) kóreredete
      - 21.1.2.1. Autizmusról az epigenetika tükrében
      - 21.1.2.2. Immunfolyamatok és autizmus
      - 21.1.2.3. Autizmus praenatalis és perinatalis rizikótényezői
      - 21.1.2.4. Szindrómás autizmus
      - 21.1.2.5. Kis penetranciájú gének
      - 21.1.2.6. Gyakori nukleotid változások (Single Nucleotid Variant SNV)
      - 21.1.2.7. További lókuszokon talált mutációk ASD betegekben
  - 21.2. Asperger-szindróma
  - 21.3. Máshova be nem sorolt PDD
  - 21.4. Gyermekkori dezintegratív betegség
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 17.2. Beszédzavarok, beszédhibák

Dyslalia a beszédzavar orvosi meghatározása, amit audiogén vagy egyéb eredetűnek (minimális cerebrális diszfunkciónak) tartanak. Mindkét esetben tisztázandó a károsító tényező, ami lehet, biológiai, pszichológiai, szociális és kulturális forrásból származó.

Más osztályozás szerint a beszédzavar organikus vagy funkcionális, időtartamát nézve pedig állapot és folyamat.

Zavarok lehetnek impresszívek, ide tartozik a beszéd, írás, olvasás megértése, a „dekódolás” folyamata. Lehetnek expresszívek, ami a beszélt nyelv gyengeségét jelenti. Benne foglaltatik a korlátozott aktív szókincs, a diszgrammatizmus, előtérben állhatnak az artikulációs anomáliák. Artikulációs zavar a lassult hangzó elsajátítást jelenti. Jellemzik a kihagyások, hangzó torzulások, hangzó pótlások, amik a beszédet hallgatónak nehézséget okoz(hat) a megértésben. Artikulációs zavarok kezelhetők, jók a kilátások. Receptív beszédzavar - a beszéd megértésének fejlődési zavara - prognózisa viszonylag kedvezőtlen, társul szociális érzelmi és magatartási rendellenességekkel.

Beszédzavar lokalizációja perifériás vagy központi idegrendszerben található meg. Ez utóbbi esetében tisztázandó mely időszakban lépett fel: a beszéd kialakulása előtt, annak folyamán, vagy utána.

Gerebenné Várbíró Katalin megkülönböztet megkésett és akadályozott beszédfejlődést, beszédzavart, valamint beszéd fogyatékosságot. Szerinte az akadályozott beszédfejlődés kimenetele vagy beszédzavar, vagy beszédfogyatékosság lesz. A beszédzavar lehet szenzomotoros szenzoros dominanciával (receptív), szenzomotoros motoros dominanciával (integratív), és motoros (expresszív), amiknek a megnyilatkozása a beszéd teljesítményekben mérhető fel. Agykárosodás ezekben az anomáliákban nem igazolható. Beszéd fogyatékosság 3 éves kor előtti időszakra, a beszédfejlődés első szakaszára datálódik, agykárosodás áll a háttérben.

Biesalski véleménye szerint a beszédzavarok hátterében patológiailag három lehetőség húzódik meg. Egyik: Korai idegrendszeri sérülés a mozgások - ide értendő a beszéd alkotásában részt vevő izomzat is - koordinációját károsította meg. Másik: Minimálisak a patológiai eltérések. Harmadik: Orvosilag nem mutatható ki patológiai elváltozás.

Loebell azt mondta, 18 hónapos korig fiziológiai némaság áll(hat) fenn. Utána vagy siketségből, vagy értelmi fogyatékosságból ered a némaság. Szerinte megkésett a beszéd fejlődése 18-36 hónapos korban. Utána vagy motoros hallónémasággal, vagy szenzoros hallónémasággal állunk szemben.

Montessori úgy ítélte meg, hogy 2 éves kor után megszűnik a beszéd elsajátításához szükséges készenléti idő.

Nem felejtve, hogy élettanilag a beszéd fejlődése hosszú ideig tart, egészen a 16 éves korig, a beszéd zavaraival kapcsolatban felmerülő és tisztázandó kérdések:

= Kialakulás (megjelenés) ideje - méhen belül (öröklődött, veleszületett intrauterin károsodás miatt) vagy szerzett.

= Oki háttér - genom, epigenomikai hatások, központi idegrendszerben zajlott gyulladás szövődménye, trauma a beszéd szervrendszerében, valamilyen agyi/idegrendszeri [centrális (kérgi, agytörzsi, extrapyramidalis), perifériás (V., VII., IX., X. XII. agideg pályája érintett] folyamatok következménye.

= Funkcionális vagy organikus a beszéd zavara?

= Milyenek a gyermek pszichés funkiói, intelligenciának fejlettsége, figyelme, emlékezete, pszichomotoros fejlettsége, stb?

= Végbement-e a beszédfunkciók reorganizációja?

= Hogyan hat(ott) egymásra a percepciós és az artikulációs fázis? Kódolás vagy dekódolás területén található a zavar.

= Jobb és bal félteke viszonya? (Idiotípusos balkezes, valódi balkezes, paratípusos balkezes)

= Az adott károsodás a beszéd kialakulása előtt vagy utána érte a gyermeket?

= Milyen jellegű a károsító tényező?

„Öröklődött beszédgyengeség”-ben kóros jelenségek láncolata áll előttünk. Megkésett a beszéd fejlődési folyamata, amit tartós, makacs pöszeség követ agrammatizmussal, iskolában pedig előtérbe lép az olvasási zavar és a hadarás.

Beszéd zavarainak részletesebb ismertetése az előadások anyagát képezik.

Dyslalia a beszédzavar orvosi meghatározása, amit audiogén vagy egyéb eredetűnek (minimális cerebrális diszfunkciónak) tartanak. Mindkét esetben tisztázandó a károsító tényező, ami lehet, biológiai, pszichológiai, szociális és kulturális forrásból származó.

Más osztályozás szerint a beszédzavar organikus vagy funkcionális, időtartamát nézve pedig állapot és folyamat.

Zavarok lehetnek impresszívek, ide tartozik a beszéd, írás, olvasás megértése, a „dekódolás” folyamata. Lehetnek expresszívek, ami a beszélt nyelv gyengeségét jelenti. Benne foglaltatik a korlátozott aktív szókincs, a diszgrammatizmus, előtérben állhatnak az artikulációs anomáliák. Artikulációs zavar a lassult hangzó elsajátítást jelenti. Jellemzik a kihagyások, hangzó torzulások, hangzó pótlások, amik a beszédet hallgatónak nehézséget okoz(hat) a megértésben. Artikulációs zavarok kezelhetők, jók a kilátások. Receptív beszédzavar - a beszéd megértésének fejlődési zavara - prognózisa viszonylag kedvezőtlen, társul szociális érzelmi és magatartási rendellenességekkel.

Beszédzavar lokalizációja perifériás vagy központi idegrendszerben található meg. Ez utóbbi esetében tisztázandó mely időszakban lépett fel: a beszéd kialakulása előtt, annak folyamán, vagy utána.

Gerebenné Várbíró Katalin megkülönböztet megkésett és akadályozott beszédfejlődést, beszédzavart, valamint beszéd fogyatékosságot. Szerinte az akadályozott beszédfejlődés kimenetele vagy beszédzavar, vagy beszédfogyatékosság lesz. A beszédzavar lehet szenzomotoros szenzoros dominanciával (receptív), szenzomotoros motoros dominanciával (integratív), és motoros (expresszív), amiknek a megnyilatkozása a beszéd teljesítményekben mérhető fel. Agykárosodás ezekben az anomáliákban nem igazolható. Beszéd fogyatékosság 3 éves kor előtti időszakra, a beszédfejlődés első szakaszára datálódik, agykárosodás áll a háttérben.

Biesalski véleménye szerint a beszédzavarok hátterében patológiailag három lehetőség húzódik meg. Egyik: Korai idegrendszeri sérülés a mozgások - ide értendő a beszéd alkotásában részt vevő izomzat is - koordinációját károsította meg. Másik: Minimálisak a patológiai eltérések. Harmadik: Orvosilag nem mutatható ki patológiai elváltozás.

Loebell azt mondta, 18 hónapos korig fiziológiai némaság áll(hat) fenn. Utána vagy siketségből, vagy értelmi fogyatékosságból ered a némaság. Szerinte megkésett a beszéd fejlődése 18-36 hónapos korban. Utána vagy motoros hallónémasággal, vagy szenzoros hallónémasággal állunk szemben.

Montessori úgy ítélte meg, hogy 2 éves kor után megszűnik a beszéd elsajátításához szükséges készenléti idő.

Nem felejtve, hogy élettanilag a beszéd fejlődése hosszú ideig tart, egészen a 16 éves korig, a beszéd zavaraival kapcsolatban felmerülő és tisztázandó kérdések:

= Kialakulás (megjelenés) ideje - méhen belül (öröklődött, veleszületett intrauterin károsodás miatt) vagy szerzett.

= Oki háttér - genom, epigenomikai hatások, központi idegrendszerben zajlott gyulladás szövődménye, trauma a beszéd szervrendszerében, valamilyen agyi/idegrendszeri [centrális (kérgi, agytörzsi, extrapyramidalis), perifériás (V., VII., IX., X. XII. agideg pályája érintett] folyamatok következménye.

= Funkcionális vagy organikus a beszéd zavara?

= Milyenek a gyermek pszichés funkiói, intelligenciának fejlettsége, figyelme, emlékezete, pszichomotoros fejlettsége, stb?

= Végbement-e a beszédfunkciók reorganizációja?

= Hogyan hat(ott) egymásra a percepciós és az artikulációs fázis? Kódolás vagy dekódolás területén található a zavar.

= Jobb és bal félteke viszonya? (Idiotípusos balkezes, valódi balkezes, paratípusos balkezes)

= Az adott károsodás a beszéd kialakulása előtt vagy utána érte a gyermeket?

= Milyen jellegű a károsító tényező?

„Öröklődött beszédgyengeség”-ben kóros jelenségek láncolata áll előttünk. Megkésett a beszéd fejlődési folyamata, amit tartós, makacs pöszeség követ agrammatizmussal, iskolában pedig előtérbe lép az olvasási zavar és a hadarás.

Beszéd zavarainak részletesebb ismertetése az előadások anyagát képezik.

« Előző | Következő »