Bevezetés a nőnevelés történetébe

- Bevezetés a nőnevelés történetébe
- ELŐSZÓ
- BEVEZETÉS
- 1. LEÁNYOK NEVELÉSE AZ ÓKORBAN
  - Kérdések és feladatok
- 2. KORAI KERESZTÉNYSÉG ÉS A NŐNEVELÉS
  - Kérdések és feladatok
- 3. A KÖZÉPKORI NŐK NEVELÉSE
  - 3.1. Nézetek a nőnevelésről
  - 3.2. Nőnevelés a kolostorokban
  - 3.3. A nemesi származású lányok nevelése
  - 3.4. Leánynevelés a városokban
  - Kérdések, feladatok
- 4. HUMANISTA NŐNEVELÉSI PROGRAMOK
  - 4.1. Vittorino da Feltre és Leonardo Bruni
  - 4.2. Rotterdami Erasmus
  - 4.3. Juan Luis Vives
  - Kérdések és feladatok
- 5. REFORMÁCIÓ ÉS NŐNEVELÉS
  - 5.1. Luther nézetei a nőnevelésről
  - 5.2. A pietizmus a nőnevelésről
  - Kérdések és feladatok
- 6. KATOLIKUS NŐI TANÍTÓRENDEK
  - 6.1. Orsolyiták
  - 6.2. Angolkisasszonyok
  - Kérdések és feladatok
- 7. NŐKRŐL ALKOTOTT KÉP ÉS NŐNEVELÉS A KORAI ÚJKORBAN
  - 7.1. Fénelon a nők nevelhetőségének korlátairól
  - 7.2. Egy tudós nő a 17. században: Anna Maria van Schurmann
  - 7.3. Poullain de la Barre radikális nőnevelési programja
  - Kérdések és feladatok
- 8. NŐNEVELÉS A 18. SZÁZADI EURÓPÁBAN
  - 8.1. Német nyelvterületek
    - 8.1.1. Falusi lányok nevelése: Eberhard Rochow
    - 8.1.2 A nők művelődése
    - 8.1.3. Theodor Gottlieb von Hippel
    - 8.1.4. Az édesanya apoteózisa Pestalozzi pedagógiájában
  - 8.2. Franciaország
    - 8.2.1. A nők helyzete
    - 8.2.2. Zsófia, az ideális feleség
    - 8.2.3. Lányiskoláztatás és reformporogramok
  - 8.3. Anglia
    - 8.3.1. Az iskolaügy helyzete és a nőnevelés képviselői
    - 8.3.2. A korabeli nőnevelés két kritikusa: Catharine Macaulay és Mary Wollstonecraft
  - 8.4. Magyarország
    - 8.4.1. A nőkről alkotott kép változása 18. században
    - 8.4.2. A nők művelődése és irodalmi tevékenysége
  - Kérdések, feladatok
- 9. A „HOSSZÚ” TIZENKILENCEDIK SZÁZAD
  - 9.1. Reformirányzatok a századfordulón: filantropizmus és neohumanizmus
    - 9.1.1. A filantropisták: Basedow, Campe, Rudolphi
    - 9.1.2. A neohumanisták: Amalia Holst és Betty Gleim
  - 9.2. Schleiermacher a nők társadalmi szerepének lehetséges változásairól
  - 9.3. Nőnevelés Magyarországon, a „hosszú” 19. században
    - 9.3.1. Erkölcsnemesítő kézikönyvek és folyóiratcikkek nőképe (1789-1827)
    - 9.3.2. Fáy András nőnevelési reformelképzelései
    - 9.3.3. Brunszvik Teréz a nőnevelésről
    - 9.3.4. Hazai nőnevelő intézetek
    - 9.3.5. Az iskolarendszerű leányoktatás fejlődése
    - 9.3.6. Viták a nők neveléséről, iskoláztatásáról
  - Kérdések és feladatok
- 10. A NŐKÉP ÉS A NŐNEVELÉS ALAKULÁSÁNAK FŐBB CSOMÓPONTJAI A 20. SZÁZADBAN
  - 10.1. Reformmozgalmak és női életmód a századfordulón
  - 10.2. Női szerepek az első világháborúban
  - 10.3. A nőkép és az életmód változása a két világháború között
  - 10.4. Nőképek és női szerepek Magyarországon a két világháború között
  - 10.5. A nők iskoláztatása és társadalmi karrierlehetőségei Magyarországon a század első felében
  - 10.6. A nők helyzete és iskoláztatása Európában a második világháború után
  - 10.7. A nők helyzete, társadalmi szerepei és iskoláztatása Magyarországon a második világháború után
    - 10.7.1. A jogi keretek átalakulása
    - 10.7.2. Oktatás-nevelés, felkészítés a társadalmi szerepekre
  - Kérdések és feladatok
- IRODALOM

« Előző

# IRODALOM

Anderson, Michael (1980): Approaches to the History of the Western Family 1500-1914. Macmillan Press, London.

Arisztotelész (1984): Politika. Gondolat, Budapest.

Az MTA hírei (2013): Új tagokat választott a Magyar Tudományos Akadémia. 2013. május 10. URL: http://mta.hu/mta_hirei/uj-tagokat-valasztott-a-magyar-tudomanyos-akademia-131837/ Letöltés: 2015. június 19.

Az 1868:XXVIII. törvényczikk a népiskolai közoktatás tárgyában. Hivatalos kiadás. Kiadja Ráth Mór, Pest, 1869.

Bangha Béla (szerk., 1932): Katolikus Lexikon. Magyar Kultúra Kiadása, Budapest.

Barth, Suzanne (1994): Jungrauenzucht. Literaturwissenschaftliche und pädagogische Sudien zur Mädchenerziehungsliteratur zwischen 1220 und 1600. Verlag für Wissenschaft und Forschung, Stuttgart.

Báthory Zoltán – Falus Iván (1997, fpőszerk.): Pedagógiai Lexikon. I-III. Keraban Könyvkiadó, Budapest.

Békési Imre (1998, szerk.): Szegedi tanárképző főiskola 1873-1998. Történet. Almanach. Szeged.

Bencsik József (1818): Az emberi kötelességnek rajzolattya rövid erkölcsi oktatásokban. Posonyban, Belnay örökösseinek betűivel.

Bereczki Sándor (1998): A Juhász Gyula Tanárképző Főiskola története. In: Békési Imre (szerk., 1998): Szegedi Tanárképző Főiskola 1873-1998. Történet. Almanach. Szeged, 13-348.

Biró Márton (1812): A maga házát építő bölts asszony. Halotti beszéd báró Diószegi Sigmond özvegye Kapi Éva felett. Kolozsvár.

Bobula Ida (1933): A nő a XVIII. század magyar társadalmában. Magyar Társadalomtudományi Társulat, Budapest.

Brokman-Nooren, Christiane (1992): Weibliche Bildung im 18. Jahrhundert. Universität Oldenburg. URL: http://docserver.bis.uni-oldenburg.de/publikationen/bisverlag/browei94/browei94.html Letöltés: 2006. július 15.

Brunszvik Teréz [1928], (1962): Nőképzés és nőnevelés. In: Orosz Lajos (1962): A magyar nőnevelés úttörői. Tankönyvkiadó, Budapest, 230-236.

Campe [1789], (1988): Väterlicher Rath an meine Tochter. Paderborn.

Cott, Nancy F. (1995): Die moderne Frau. Der amarikanische Stil der zwanziger Jahre. In: Duby, Georges – Perrot, Michelle – Thébaud, Francoise (Hrsg., 1995): Geschichte der Frauen. 20. Jahrhundert. Campus Verlag, Frankfurt, New York. 93-109.

Czachesz Erzsébet és Lesznyák Márta (1996): Lányok és nők a kötelező olvasmányokban, tankönyvekben. Educatio, 3. szám. Ősz. 417-430.

Cserei Farkas (1800): A Magyar és Székely Asszonyok Törvénye. Kolozsvár.

Deák Farkas (1879): Magyar Hölgyek levelei. MTA, Budapest.

Delumeau, Jean (1978): La peur en Occident XIV-XVIII. s. Paris.

Delumeau, Jean (1997): A reneszánsz. Osiris Kiadó, Budapest.

Dienes, Valéria (1924): Bergsonizmus az iskolában. Nyugat, 17. szám. URL: http://epa.oszk.hu/00000/00022/00363/11058.htm Letöltés: 2015.

Diós István (2002): A szentek élete. Szent István Társulat, Budapest. URL: http://www.katolikus.hu/szentek/index.html Letöltés: 2006. július 15.

Dombi Alice éa Oláh János (1998, szerk.): Emlékezzünk régiekről. Tanulmányok a XIX. század nevelési törekvéseiről. APC-Stúdió, Gyula.

Dombi Alice és Oláh János (2003, szerk.): A XIX. századi magyar pedagógusok a polgárosodásért. APC-Stúdió, Gyula.

Donadoni, Sergio (2004, szerk.): Der Mensch der alten Ägypten. Magnus Verlag, Essen.

Duby, Georges; Perrot, Michelle és Thébaud, Francoise (1995, szerk.): Geschichte der Frauen. 20. Jahrhundert. Campus Verlag, Frankfurt, New York.

Ehrmann, Marianne [1784]: Philosophie eines Weibs. URL: http://www.litlinks.it/e/ehrmann.htm Letöltés: 2006. július 15.

Erasmus [1522-33]: Beszélgetések. Colloquia familiara. URL: http://www.mek.iif.hu/porta/szint/human/szepirod/kulfoldi/erasmus/beszel/beszel.html Letöltés: 2006. április 3.

Estók Éva (2005): A jó (értelmiségi) anya. In: Palasik Mária – Sipos Balázs (szerk., 2005): Házastárs? Munkatárs? Vetélytárs? A női szerepek változása a 20. századi Magyarországon. Budapest, Napvilág Kiadó. 150-155.

Fábri Anna (1999, szerk.): A nő és hivatása. Szemelvények a magyarországi nőkérdés történetéből 1777-1865. Kortárs Kiadó, Budapest.

Fábri Anna – Borbíró Fanni és Szarka Eszter (szerk., 2006): A nő és hivatása. Szemelvények a magyarországi nőkérdés történetéből 1866-1895. Kortárs Kiadó, Budapest.

Farkas Györgyi (2003): „Gyertek lányok traktorra!” Női traktorosok a gépállomáson és a propagandában. Korall. Társadalomtörténeti folyóirat. Szeptember, 65-86.

Fáy András (1841): Nőnevelés és nőnevelő-intézetek hazánkban. Különös tekintettel nemesek’, főbb polgárok’ és tisztes karuak’ lyánkáira. Pesten, Trattner-Károlyi tulajdona.

Fehér Katalin (1999): Leánynevelésünk és a felvilágosodás kori magyar sajtó. Magyar Könyvszemle, 115. évf. 2. szám. 231-241. URL: Http://epa.oszk.hu/00000/00021/00021/0005-171.html

Fehér Katalin (2003): Vélemények, viták a nevelésről két reformkori folyóiratunkban. In: Dombi Alice – Oláh János (szerk., 2003): A XIX. századi magyar pedagógusok a polgárosodásért. APC-Stúdió, Gyula. 204-216. o.

Felden, Heide von (2001): „Weiberhasser” und „Liebling des weiblichen Geschlechts”? Zur Rousseau-Rezeption zeitgenössischer Frauen in Deutschland. URL: http://www.pestalozzianum.ch

Fénelon, François [1687], (1936): A leányok neveléséről. Kiadja a Katholikus Középiskolai Tanáregyesület, Budapest. URL: Http://nostromo.pte.hu/~carry/text/!kek/fenelon/nter4000.htm

Fényes Hajnalka (2011): A felsőoktatásban tanuló férfiak és nők tényleges mobilitása, státuszkonzisztencia a nők oktatásbeli és munkaerő-piaci helyzete között. Felsőoktatási Műhely, 3. szám, 79-96. URL: http://www.felvi.hu/pub_bin/dload/FeMu/2011_03/FEM_2011_3_79-96.pdf Letöltés, 2014. március 6.

Fercsik Erzsébet (é. n.): Az asszonyok megjelölésére szolgáló névformák és a névhasználat a XVII–XVIII. században. URL: Http: www.nytud.hu/NMNyK/eloadas/fercsik.rtf Letöltés: 2006. augusztus 1.

Feucht, Erika (2004): Frauen. In: Donadoni, Sergio (Hrsg. 2004): Der Mensch der alten Ägypten. Magnus Verlag, Essen. 361-395.

Fichte (1945): Reden an die deutsche Nation. Leipzig.

Fietze, Katharina: (1996a) Frauenbildungskonzepte im Renaissance-Humanismus. In: Kleinau, Elke – Opitz, Claudia (Hg. 1996): Geschichte der Mädchen und Frauenbildung. Campus Verlag, Frankfurt. Band I. 121-134.

Fietze, Katharina (1996b): Frauenbildug in der „Querelle des femmes”. In: Kleinau, Elke – Opitz, Claudia (Hrsg. 1996): Geschichte der Mädchen und Frauenbildung. Campus Verlag, Frankfurt. Band I. 237-251.

Foerster, Friedrich Wilhelm (1912): A nemi élet etikája és pedagógiája. Második kiadás. Szent-István-Társulat, Budapest.

French, Valerie (1998): A gyermek hatásának története: ókori mediterrán civilizációk. In: Vajda Zsuzsanna – Pukánszky Béla (1998, szerk.): A gyermekkor története. Szöveggyűjtemény. Eötvös József Könyvkiadó, Budapest. 42-66.

Furet, François (1998, szerk.): Der Mensch der Romantik. Magnus Verlag, Frankfurt am Main.

Galauner Lujza (1894): Egységes középfokú leányiskola. Magyar Paedagogia, 1894, 3. 175-184.

Garamszeghi Lubrich Ágost (1874): A nevelés történelme. I. rész. A „Hunyadi Mátyás” Intézet nyomása, Budapest.

Generallandschulreglement (1763): URL: http://de.wikipedia.org/wiki/Generallandschulreglement

Geőcze Sarolta (1892): A leányok középfokú oktatásáról. Magyar Paedagogia, 1. 213-221.

Glatz Ferenc (szerk., 1990): Tudomány, kultúra, politika. Gróf Klebelsberg Kunó válogatott beszédei és írásai (1917-1932). Európa Könyvkiadó, Budapest.

Godineau, Dominique (1996): Die Frau der Aufklärung. In: Vovelle, Michel (Hrsg. 1996): Der Mensch der Aufklärung. Magnus Verlag, Frankfurt am Main, 321-358.

Gőnyei Antal (1947): Fiúk és leányok. In: Tanítás és értelmi fejlődés. MKM, Budapest, 128-136.

Gulyás Istvánné (1985, szerk.): Az antik Róma napjai. Tankönyvkiadó, Budapest.

Gyáni Gábor – Kövér György (2001): Magyarország társadalomtörténete a reformkortól a második világháborúig. Osiris, Budapest.

Gyáni Gábor (1987-88): Női munka és család Magyarországon. Történelmi Szemle, 3. szám. 366-374.

Gyáni Gábor (1999): Az utca és a szalon. Társadalmi térhasználat Budapesten, 1870-1940. Új Mandátum Könyvkiadó, Budapest.

Hadas Miklós (2003): A nőnevelő tornászat. Iskolakultúra, 1. szám, 12-23.

Halsband, Robert (1967): The Complete Letters of Lady Mary Wortley Montagu. 3 vols. Clarendon, Oxford.

Hász-Fehér Katalin (1996): Molnár Borbála levelező társasága. Irodalomismeret, 1-2. sz. 38-44. A tanulmány teljes szövege: URL: http://www.staff.u-szeged.hu/~feher/pub/MOLNAR.htm Letöltés: 2006. július 15.

Hegedűs Judit (2003): Tanítónői karriertörténetek a dualizmus korában. Iskolakultúra, 3. szám, 42-52.

Hierdeis, Irmgard (1999): Poullain de la Barre. Zur Modernität eines Vergessenen. In: Hohenzollern, Johann Georg Prinz von - Liedke, Max (Hrsg.) (1999): Der weite Schulweg der Mädchen. Klinkhardt, Bad Heilbrunn. 148-163.

Hippel, Theodor, Gottlieb von ([1774], 1982): Über die Ehe. Buchverlag der Morgen, Berlin.

Hoffmann, Franz (Hrsg.) (1986): Pädagogik und Reformation von Luther bis Paracelsus. Berlin, Volk und Wissen.

Hohenzollern, Johann Georg Prinz von és Liedke, Max (1999, szerk.): Der weite Schulweg der Mädchen. Klinkhardt, Bad Heilbrunn.

Horváth Attila (1997): Koedukáció. Szócikk. In: Báthory Zoltán – Falus Iván (főszerk., 1997): Pedagógiai Lexikon. I-III. Keraban Könyvkiadó, Budapest, 248-249.)

Horváth Márton (1988, szerk.): A magyar nevelés története. I. kötet, Tankönyvkiadó, Budapest.

Im Hof, Ullrich (1995): A felvilágosodás Európája. Atlantisz Kiadó, Budapest.

Imhof, Arthur. E. (1992): Elveszített világok. Hogyan gyűrték le eleink a mindennapokat – és miért nem boldogulunk mi ezzel... Akadémiai Kiadó, Budapest.

Jackson, Maria (1797): Botanical Dialogues. J. Johnson, London.

Joyce, Irwin (1996): Anna Maria van Schurmann – Eine Gelehrte zwischen Humanismus und Pietismus. In: Kleinau, Elke – Opitz, Claudia (Hg. 1996): Geschichte der Mädchen und Frauenbildung. Campus Verlag, Frankfurt. Band I. 309-324.

Kapronczay Károly (1997): Hugonnai Vilma emlékezete. Orvosi Hetilap, 48. évf. 138. sz. 3060-3061.

Karacs, Teréz [1845]: Néhány szó a nőnevelésről. Életképek. Közli: Orosz (1962): A magyar nőnevelés úttörői. Tankönyvkiadó, Budapest. Részleteket közöl a műből Fábri (szerk. 1999): A nő és hivatása. Szemelvények a magyarországi nőkérdés történetéből 1777-1865. Kortárs Kiadó, Budapest. 136-137.

Karády Viktor és Valter Csilla (1990): Egy országos vonzáskörű szegedi főiskola – A polgári iskolai tanárképző diplomásai (1928-1950). Móra Ferenc Múzeum, Szeged.

Käther, Martina és Kleinau, Elke (1996): Höhere Töchterschulen um 1800. In: Kleinau, Elke – Opitz, Claudia (Hg. 1996): Geschichte der Mädchen und Frauenbildung. Campus Verlag, Frankfurt. Band I. 393-408.

Kékes-Szabó Mihály (2003): A tanítóképzés kritikus pontjai a dualizmus időszakában. Iskolakultúra, 3. szám, 17-24.

Kerékgyártó Elek (1895): Leányaink neveléséről és oktatásáról. Magyar Pedagógia, 4. 11-30.

Kéri Katalin (1996): Kmety képviselő úr és a „női szörnyetegek”. Egy 1907-es parlamenti felszólalás sajtóvisszhangja. Iskolakultúra, 3. szám, 101-103.

Kéri Katalin (1999): Tollam szivárványba mártom. (Források az európai nőtörténet köréből az ókortól a 20. századig.) Pécs. URL: http://kerikata.hu/publikaciok/text/tollam/tollam.pdf Letöltés: 2006. augusztus 1.

Kéri Katalin (2000): A nő helyzete Magyarországon az 1950-es évek első felében. Konferencia előadás, Dunaújváros. URL: http://kerikata.hu Letöltés: 2006. augusztus 1.

Kéri Katalin (2002): Nőkép és leánynevelés az 1960-as évek Magyarországán – a tantervek tükrében. Acta Paedagogica, 4. szám, 14-21. URL: http://kerikata.hu Letöltés: 2006. augusztus 1.

Kéri Katalin (2008): Hölgyek napernyővel. Nők a dualizmus kori Magyarországon 1867-1914. Pro Pannonia Kiadó, Pécs.

Kéri Katalin (2013): Okos asszony nem marad gyermek nélkül. Anyai szerep, gyermeknevelés a 17-19. századi Magyarországon. In: Bús Imre (szerk.): Tanulmányok a gyermekkultúráról. Szekszárd: PTE IGYK Gyermekkultúra Kutatócsoport, 25-55.

Kéri Katalin (2014): Tudós nők a 17-18. századi Európában. In: Fizel Natasa, és Nóbik Attila (2014, szerk.): Ünnepi tanulmányok a 60. éves Pukánszky Béla tiszteletére. Szegedi Egyetemi Kiadó – Juhász Gyula Felsőoktatási Kiadó, Szeged.

Kéri Katalin (2015a): Női élet, leánynevelés a XVI-XVIII. századi Magyarországon. Eruditio –Educatio, 10. 1. 5-32.

Kéri Katalin (2015b): Magyar művek és kutatások a nőnevelés történetéről a XX. század közepéig. Magiszter (Csíkszereda), 13. 1. 77-91.

Kéri Katalin (2015c): Női élet, lánynevelés az újkorban. Gondolat, Budapest.

Key, Ellen (1976): A gyermek évszázada. Tankönyvkiadó, Budapest.

Kiss József (1929): Nők a tanítói pályán. Budapest.

Kissné Novák Éva (2005): Nők felsőfokon. In: Palasik Mária – Sipos Balázs (szerk., 2005): Házastárs? Munkatárs? Vetélytárs? A női szerepek változása a 20. századi Magyarországon. Budapest, Napvilág Kiadó, 141-149.

Kissné Novák Éva (2010): Nők felsőfokon: női oktatók aránya az egyetemen, az üvegplafon tükrében. Nőkért.hu URL: http://www.nokert.hu/index.php/jogok-eselyek/jogok-eselyek/701-nk-felsfokon Letöltés: 2014. március 6.

KJK-KERSZÖV – 1000 év törvényei. URL: http://www.1000ev.hu Letöltés: 2006. január 15.

Klebelsberg Kunó (1928): Női Ötvös Collegium. (Válasz Gróf Apponyi Albertné nyílt levelére) In: Glatz Ferenc (1990, szerk.): Tudomány, kultúra, politika. Gróf Klebelsberg Kunó válogatott beszédei és írásai (1917-1932). Európa Könyvkiadó, Budapest. 473-478.

Kleinau, Elke és Opitz, Claudia (1996, szerk.): Geschichte der Mädchen und Frauenbildung. Campus Verlag, Frankfurt. Band I-II.

Koestler, Arthur (1961): Arrow in the Blue. An Autobiography. New York.

Koncz Katalin (2005): Női karrierjellemzők: esélyek és korlátok a női életpályán. In: Palasik Mária – Sipos Balázs (szerk., 2005): Házastárs? Munkatárs? Vetélytárs? A női szerepek változása a 20. századi Magyarországon. Budapest, Napvilág Kiadó. 57-78.

Kornis Gyula (1927): Magyarország közoktatásügye a világháború óta. Kiadja a Magyar Paedagiai Társaság, Budapest.

Kulcsár Adorján (1943): Olvasóközönségünk 1800 táján. Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest. URL: http://mek1.mek.ro/porta/szint/tarsad/muvtort/kulcsar/html/ Letöltés: 2006. július 15.

Ladányi Andor (1996): Két évforduló. A nők felsőfokú tanulmányainak száz éve. Educatio, 5. évf. 375-389.

Lagrave, Rose-Marie (1995): Eine Emanzipation unter Vormundschaft. Frauenbildung und Frauenarbeit im 20. Jahrhundert. In: Duby, Georges – Perrot, Michelle – Thébaud, Francoise (Hrsg., 1995): Geschichte der Frauen. 20. Jahrhundert. Campus Verlag, Frankfurt, New York. 485-522.

Liedtke, Max: Der weite Schulweg der Mädchen. In: Hohenzollern, Johann Georg Prinz von - Liedke, Max (Hrsg.) (1999): Der weite Schulweg der Mädchen. Klinkhardt, Bad Heilbrunn.

Luther, Martin [1519], (1986): Ein Sermon vom ehelichen Stand. In: Hoffmann, Franz (Hrsg.) (1986): Pädagogik und Reformation von Luther bis Paracelsus. Berlin, Volk und Wissen. 61-65.

Luther, Martin [1520], (1986): An den christlichen Adel deutscher Nation von den christlichen Standes Besserung. In: Hoffmann, Franz (Hrsg.) (1986): Pädagogik und Reformation von Luther bis Paracelsus. Berlin, Volk und Wissen. 65-70.

Luther, Martin [1522]: Vom ehelichen Leben. Közli: Fietze, Katharina: Frauenbildungskonzepte im Renaissance-Humanismus. In: Kleinau, Elke – Opitz, Claudia (Hg. 1996): Geschichte der Mädchen und Frauenbildung. Campus Verlag, Frankfurt. Band I. 128.

Macaulay, Catharine [1787, 1790] (1994): Letters on Education, with Observations on Religious and Methaphysical Subjects. Woodstock Books, Oxford, New York.

Mádai Andor (1913): A magyar nő jogai a multban és a jelenben. Atheneaum Irodalmi és Nyomdai Rt., Budapest.

Magyarország közoktatásügye az 1911. évben. Különlenyomat. A m. kir. Kormány 1911. évi működéséről és az ország közállapotairól szóló jelentés és statisztikai évkönyv című, a m. kir. Ministerelnök által az 1897. évi XXXV. t.-cz. 5. §-a értelmében az országgyűlés elé terjesztett műből. Az Atheaeum Irodalmi és Nyomdai Részvénytársulat Könyvnyomdája, Budapest, 1913.

Mann Miklós (2005): Magyar oktatási miniszterek, 1848-2002. Önkonet, Budapest.

Máthé, E. Judit (é. n.) Olympe de Gouges „A nők jogainak nyilatkozata” szerzője. URL: Http://www.feminista.hu/comment/reply/34

Mayer, Christine (2001): Mädchenerziehung in Rochows Pädagogik. In: Schmitt, Hanno és Tosch, Frank (2001, szerk.): Vernunft fürs Volk. Friedrich Eberhard von Rochow im Aufbruch Preußens. Henschel, Leipzig. 139-144.

Meiners, Christoph (1788): Die Geschichte des weiblichen Geschlechts. Helwing, Hannover.

Mészáros István (1968): A magyar nevelés története 1790-1849. Tankönyvkiadó, Budapest.

Mészáros, István (1981). Az iskolaügy története Magyarországon 996 -1777 között. Akadémiai Kiadó, Budapest.

Mészáros István (1995): Magyar iskolatípusok 996-1990. A magyar neveléstörténet forrásai, VI. Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum, Budapest.

Mészáros István; Németh András és Pukánszky Béla (2003a): Neveléstörténet. Bevezetés a pedagógia és az iskoláztatás történetébe. Osiris, Budapest.

Mészáros István; Németh András és Pukánszky Béla (2003b): Neveléstörténet szöveggyűjtemény. Osiris, Budapest.

Michaud, Stéphane (1998): Die Frau der Romantik. In: Furet, François (Hrsg. 1998): Der Mensch der Romantik. Magnus Verlag, Frankfurt am Main. 111-151.

Miles, Rosalinde (2000): Az idő leányai. Balassi Kiadó, Budapest.

Molnár Aladár (1876): A nőképzés hazánkban és a Budapesti Állami Felsőbb Leányiskola. Tettey Nándor és társulata, Budapest.

Müller Ildikó (2001): A Budapesti Tudományegyetem nőhallgatóságának társadalmi összetétele (1896-1914). Korall. Társadalomtörténeti folyóirat, Tavasz-Nyár. URL: http://epa.oszk.hu/00400/00414/00003/pdf/mullerildiko.pd Letöltés: 2006. július 15.

Müller Ildikó (2003) Nőhallgatók a Budapesti Tudományegyetemen (1896-1918). Magyar Felsőoktatás, 7. szám. URL: http://www.ph.hu/ph/mf/23.07/index.html Letöltés: 2006. július 15.

Nagy László; Beke Manó és Kovács János (1898, szerk.): A II. Országos és Egyetemes Tanügyi Kongresszus naplója. II. kötet. A kongresszus története. Az összes-ülések és a szakosztályok naplója. Budapest.

Nagy Péter Tibor (2003): A középfokú nőoktatás huszadik századi történetéhez. Iskolakultúra, 3. szám, 3-14.

Nagy Sándor (1976-1979): Pedagógiai Lexikon. I-IV. kötet, Akadémiai Kiadó.

Nagyné Szegvári Katalin és Ladányi Andor (1976): Nők az egyetemeken. Felsőoktatástörténeti Kiadványok 4. Budapest.

Németh György (2012): Interjú. In: Sándor Erzsi (2012): Tér-idő. A Taigetosztól az inklúzióig – Fogyatékosság-törtnelem a társadalmak tükrében. Magyar Rádió 1. URL: http://www.mr1-kossuth.hu/hirek/tudomany-110910/fogyatekossag-tortenelem-a-tarsadalmak-tukreben.html

Niemeyer, Beatrix (1996): Ausschluss oder Ausgrenzung? Frauen im Umkreis der Universitäten im 18. Jahrhundert. In: Kleinau, Elke – Opitz, Claudia (Hg. 1996): Geschichte der Mädchen und Frauenbildung. Campus Verlag, Frankfurt. Band I. 275-294.

Nigg, Walter (1986): Az erős asszony. Don Bosco Verlag, Bécs.

Oktatási Évkönyv, 2001/2002. Oktatási Minisztérium, Budapest. URL: http://www.okm.gov.hu/letolt/okt_evkonyv_2001_2002.pdf

Oktatás-Statisztikai Évkönyv, 2005/2006. Oktatási és Kulturális Minisztérium, Budapest. URL: http://www.okm.gov.hu/letolt/statisztika/okt_evkonyv_2005_2006.pdf Letöltés: 2006. szeptember 3.

Opitz, Claudia (1996): Erziehung und Bildung in Frauenklöstern des hihen und späten Mittelalters. In: Kleinau, Elke; Opitz, Claudia (1996, szerk.): Geschichte der Mädchen und Frauenbildung. Campus Verlag, Frankfurt. Band I. 63-77.

Orosz Lajos (1962): A magyar nőnevelés úttörői. Tankönyvkiadó, Budapest.

Orosz Lajos (1988): Elemi oktatás. In: Horváth Márton (1988, szerk.): A magyar nevelés története. I. kötet, Tankönyvkiadó, Budapest.

Orosz Lajos (1998): Zirzen Janka. Szócikk. In: Báthory Zoltán és Falus Iván (1998, főszerk.): Pedagógiai Lexikon, III. kötet, Keraban Könyvkiadó, Budapest.

Palasik Mária és Sipos Balázs (2005, szerk.): Házastárs? Munkatárs? Vetélytárs? A női szerepek változása a 20. századi Magyarországon. Budapest, Napvilág Kiadó.

Palasik Mária (2005): A nők tömeges munkába állása az iparban az 1950-es évek elején. In: Palasik Mária és Sipos Balázs (2005, szerk.): Házastárs? Munkatárs? Vetélytárs? A női szerepek változása a 20. századi Magyarországon. Budapest, Napvilág Kiadó, 78-100.

Papp Jenő (1934): A mai Magyarország erkölcsrajza. Káldor Könyvkiadó Vállalat, Budapest.

Paul, Eugen (1995): Geschichte der christlichen Erziehung. II. Herder, Freiburg.

Perlaky Lajos (1932): Életbátorságra vezető kalauz. Rádióbeszédek. Budapest. URL: http://www.communio.hu/ppek/konyvek/perlak01.txt Letöltés: 2006. július 15.

Pestalozzi (1959): Válogatott művei. Tankönyvkiadó, Budapest.

Plutarkhosz (1978): Párhuzamos életrajzok. Első kötet. Magyar Helikon, Budapest.

Pockels, Karl (1799): Charakteristik des weiblichen Geschlechts.

Polónyi István (2007): Egyre többet, egyre kevesebben? Educatio, 4. 366-378.

Popély Gyula (2003): A Felvidék iskolaügye a dualizmus éveiben. Irodalmi Szemle, 2. szám, február. URL: http://www.hhrf.org/szabadujsag/szemle/isz0303.htm Letöltés: 2006. július 15.

Praszna Éva (1998): Fáy András nő- és gyermeknevelési elveinek megvalósulása a gyakorlatban. In: Dombi Alice és Oláh János (1998): Emlékezzünk régiekről. Tanulmányok a XIX. század nevelési törekvéseiről. APC-Stúdió, Gyula. 90-108.

Pukánszky Béla és Németh András (1999): Neveléstörténet. Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest.

Pukánszky Béla (2001): A gyermekkor története. Műszaki Könyvkiadó, Budapest.

Pukánszky Béla (2005): A gyermek a 19. századi magyar neveléstani kézikönyvekben. Iskolakultúra könyvek, 28. Pécs, 2005. 252 o.

Puskely Mária (1990): Szerzetesek. Zrínyi Nyomda Kiadója, Budapest.

Ratio Educationis. Az 1777-i és az 1806-i kiadás magyar nyelvű fordítása. Fordította, jegyzetekkel és mutatókkal ellátta Mészáros István. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1981.

Rébay Magdolna (2006): Az egységes leány és fiú középiskola. Iskolakultúra, 4. szám, 3-18.

Rébay Magdolna (2009): Leány-középiskolaák Magyarországon és a német nyelvű országokban. Új Mandátum Kiadó, Budapest.

Reynolds, Myra (1964): The Learned Lady in England 1650-1760. Gloucester.

Roberts, Elizabeth (1984): A Woman’s Place. An Oral History of Working-Class Women, 1890-1940. Oxford.

Rousseau, Jean-Jacques [1762], (1978): Emil vagy a nevelésről. Tankönyvkiadó, Budapest.

Sáfrán Györgyi (1942): Zirzen Janka és az egységes magyar nőnevelés kezdete. A m. kir. Horthy Miklós Tudományegyetem Pedagógiai Intézetének Közleményei. 4. Árpád Nyomda, Szeged.

Schadt Mária (2002): „Feltörekvő dolgozó nő”. Nők az ötvenes években. Pannónia Könyvek, Pécs.

Schadt Mária (2005): A „házi tücsöktől” a dolgozó nőig. In: Palasik Mária – Sipos Balázs (2005, szerk.): Házastárs? Munkatárs? Vetélytárs? A női szerepek változása a 20. századi Magyarországon. Budapest, Napvilág Kiadó. 156-168.

Schleiermacher [1848], (1902): Pädagogische Schriften. Mit einer Darstellung seines Lebens herausgegeben von C. Platz. Langensalza.

Schmid, Pia (1996): Weib oder Mensch, Wesen oder Wissen? Bürgerliche Theorien zur weiblichen Bildung um 1800. In: Kleinau, Elke – Opitz, Claudia (Hg. 1996): Geschichte der Mädchen und Frauenbildung. Campus Verlag, Frankfurt. Band I. 328-359.

Schmitt, Hanno – Tosch, Frank (Hrsg., 2001): Vernunft fürs Volk. Friedrich Eberhard von Rochow im Aufbruch Preußens. Henschel, Leipzig.

Schmitt, Hanno (2001): Der sanfte Modernisierer Friedrich Eberhard von Rochow: Eine Neuinterpretation. In: Schmitt, Hanno – Tosch, Frank (Hrsg., 2001): Vernunft fürs Volk. Friedrich Eberhard von Rochow im Aufbruch Preußens. Henschel, Leipzig. 11-34.

Schurmann, Anna Maria van [1638]: Amica dissertatio inter Annam Mariam Schurmanniam et Andr. Rivetum de capacitate ingenii mulieribis ad scientias. Paris.

Shahar, Shulamith (2004) A negyedik rend. Nők a középkorban. Osiris, Budapest.

Sipos Balázs (2005): „Asszonyfejjel férficélokért…” Olvasatok és ábrázolások egy újkonzervatív korszakról. In: Palasik Mária – Sipos Balázs (szerk., 2005): Házastárs? Munkatárs? Vetélytárs? A női szerepek változása a 20. századi Magyarországon. Budapest, Napvilág Kiadó. 11-37.

Sohn, Anne-Marie (1995): Zwischen den beiden Weltkriegen. Weibliche Rollen in Frankreich und England. In: Duby, Georges – Perrot, Michelle – Thébaud, Francoise (Hrsg., 1995): Geschichte der Frauen. 20. Jahrhundert. Campus Verlag, Frankfurt, New York. 111-140.

Somogyi József (1942): Hazánk közoktatásügye a második világháborúig. Eggenberger-féle Könyvkereskedés, Budapest.

Sotiropoulos, Carol Strauss (2001): Frictions, Fictions and Forms. Woman’s Coming of Age in Eighteenth-Century Educational Discourses. University of Connecticout. PhD Dissertation. URL: http://digitalcommons.uconn.edu/dissertations/AAI3008140/ Letöltés: 2006. május 15.

Statisztikai tájékoztató. Felsőoktatás, 2004/2005. Oktatási Minisztérium, Budapest. URL: http://www.om.hu/letolt/felsoo/stat_felsoo_2004_2005.pdf Letöltés: 2006. szeptember 3.

Statisztikai tájékoztató. Oktatási kézikönyv, 2011/2012. Budapest, 2012. URL: http://www.kormany.hu/download/8/f9/b0000/Oktatási_Évkönyv_2011_2012.pdf Letöltés: 2014. március 6.

Szegedy-Maszák Aladárné és Stumpf Károlyné (1934): A magyar úriasszony otthona. Az otthon kultúrája. A Magyar Asszonyok Nemzeti Szövetsége kiadása, Budapest.

Szekfű Gyula (1989): Három nemzedék, és ami utána következik. Budapest, ÁKV-Maecenas.

Szép János (1821): Elmélkedés az asszonyi nem taníttatásáról. Tudományos Gyűjtemény, IV. 22-60.

Szerb Antal [1934] (1991): Magyar irodalom történet. Budapest, Magvető.

Teleki, Blanka [1845]: Szózat a magyar főrendű nők nevelése ügyében. Pesti Hirlap, december 9. Közli: Orosz (1962): A magyar nőnevelés úttörői. Tankönyvkiadó, Budapest. 269-271. Részleteket közöl a műből Fábri (1999, szerk.): A nő és hivatása. Szemelvények a magyarországi nőkérdés történetéből 1777-1865. Kortárs Kiadó, Budapest. 140-141.

Thébaud, Françoise (1995): Der erste Weltkrieg. Triumph der Geschlechtertrennung. In: Duby, Georges; Perrot, Michelle és Thébaud, Francoise (1995, szerk.): Geschichte der Frauen. 20. Jahrhundert. Campus Verlag, Frankfurt, New York. 33-91.

Tolnai Új Világlexikona. V. kötet, Tolnai Nyomdai Műintézet, Budapest, 1926.

Tóth, Pál (1881): Leányaink és jövőjök. Franklin-Társulat, Budapest..

Tucker, M. J.: A gyermek mint kezdet és vég. In: Vajda Zsuzsanna és Pukánszky Béla (1998, szerk.): A gyermekkor története. Szöveggyűjtemény. Eötvös József Könyvkiadó, Budapest. 211-232.

Uitz, Erika (2003): Die Frau im Mittelalter. Tosa Verlag, Wien.

Új Idők Lexikona. 9-10. kötet, Singer és Wolfner, Budapest, 1938.

Utrio, Kaari (1989): Éva lányai. Az európai nő története. Corvina, Budapest.

Vajda Zsuzsanna és Pukánszky Béla (1998, szerk.): A gyermekkor története. Szöveggyűjtemény. Eötvös József Könyvkiadó, Budapest. 42-66.

Vámos Éva (2005): A nők lehetőségei a tudományos és Műszaki egyesületekben Magyarországon. In: Palasik Mária – Sipos Balázs (szerk., 2005): Házastárs? Munkatárs? Vetélytárs? A női szerepek változása a 20. századi Magyarországon. Budapest, Napvilág Kiadó, 126-140.

Vives, Juan Luis [1523] (1935): Válogatott neveléstudományi művei. Kézdivásárhely.

Vovelle, Michel (Hrsg. 1996): Der Mensch der Aufklärung. Magnus Verlag, Frankfurt am Main.

Watson, John Broadus (1928, 1972): Psychological Care of Infant and Child. Arno Press, New York.

Weckel, Ulrike (1966): Der Fieberfrost des Freiherrn. Zur Polemik gegen weibliche Gelehrsamkeit und ihre Folgen für die Geselligkeit der Geschlechter. In: Kleinau, Elke – Opitz, Claudia (1996, szerk.): Geschichte der Mädchen und Frauenbildung. Campus Verlag, Frankfurt. Band I. 360-372.

Weigand, Gabriele (1999): Die weiblichen Schulorden und die Mädchenerziehung. In: Hohenzollern, Johann Georg Prinz von és Liedke, Max (1999, szerk.): Der weite Schulweg der Mädchen. Klinkhardt, Bad Heilbrunn. 127-147.

Wiesner-Hanks, Merry (1996): Ausbildung in den Zünften. In: Kleinau, Elke és Opitz, Claudia (1996, szerk.): Geschichte der Mädchen und Frauenbildung. Campus Verlag, Frankfurt. Band I. 91-102.

Witt, Ulrike (1996): „Wahres Christentum” und weibliche Erfahrung. Bildung und Frömmigkeit im Pietismus des 17. und beginnenden 18. Jahrhunderts. In: Kleinau, Elke – Opitz, Claudia (Hg. 1996): Geschichte der Mädchen und Frauenbildung. Campus Verlag, Frankfurt. Band I. 263-274.

Zsák Judit (é. n.): A város, mint a nőiség allegóriája. URL: http://urbs.pte.hu/program/zsak.htm Letöltés: 2005. május 15.

« Előző