A történelem segédtudományai

- A történelem segédtudományai
- Heraldika
  - Tartalom
  - 1. Heraldika
    - 1.1 A heraldika fogalma, tárgya
    - 1.2 A heraldika elnevezésének eredete
    - 1.3 A heroldok Magyarországon
    - 1.4 A címer fogalma
    - 1.5 A címerek eredete
    - 1.6 Az élő heraldika kora
    - 1.7 A hanyatló heraldika kora
  - 2. A címer alkotórészei
    - 2.1 A címerpajzs
      - 2.1.1. A pajzsmező borításai
      - 2.1.2. A heraldikai színkánon
      - 2.1.3. A heraldikai bőrök
      - 2.1.4. A pajzsmező felosztása
      - 2.1.5. Mesteralakok
        - 2.1.5.1. A hasítás
        - 2.1.5.2. A vágás
        - 2.1.5.3. Szelés vagy harántosztás
        - 2.1.5.4. Kombinált osztások
      - 2.1.6. Részösszefoglalás
      - 2.1.7. Címerképek
        - 2.1.7.1. A címerképek használata
        - 2.1.7.2. Emberalakok
        - 2.1.7.3. Állatalakok
    - 2.2. A sisak
      - 2.2.1. A sisak mint rangjelölő
      - 2.2.2. A sisak ábrázolásának heraldikai szabályai
    - 2.3. A sisakdísz
    - 2.4. A sisaktakaró
      - 2.4.1. A sisaktakaró alkalmazási szabályai
    - 2.5. Külső díszek
      - 2.5.1. A pajzstartók
      - 2.5.2. A címersátor
      - 2.5.3. A címer szalag
    - 2.6. Címerleírás
    - 2.7. Címerszimbolika
    - 2.8. Címerjog
  - Tudásmérő
- Numizmatika
  - Tartalom
  - 1. A numizmatika fogalma
    - 1.1. A numizmatika elnevezésének eredete
    - 1.2. A numizmatika tárgya
    - 1.3. A pénz fogalma
    - 1.4. A numizmatika jelentősége
  - 2. Egy kis tudománytörténet
  - 3. Fontosabb numizmatikai alapfogalmak
  - 4. Az egyetemes pénzverés történetéből
  - 5. A magyarországi pénzverés történetéből
  - 6. A pénzhamisítás történetéből
  - 7. Könyvajánló
  - Tudásmérő
- Kronológia
  - Tartalom
  - 1. Kronológia
    - 1.1. A kronológia fogalma és rendeltetése
    - 1.2. Abszolút és relatív kronológia
    - 1.3 A kronológia alapkérdései
    - Feladatok
  - 2. Az időmérés kezdőpontjai
    - 2.1. Origók és érarendszerek
      - 2.1.1. Abszolút érarendszerek
        - 2.1.1.1. Az alexandriai világéra
        - 2.1.1.2. A konstantinápolyi (vagy bizánci) világéra
        - 2.1.1.3. A zsidó világéra
      - 2.1.2. Relatív érarendszerek
        - 2.1.2.1. Az ókori görög időszámítás
        - 2.1.2.2. Római időszámítás a város alapításától
        - 2.1.2.3. A diocletianusi éra
        - 2.1.2.4. A keresztény időszámítás
        - 2.1.2.5. A mohamedán aera
        - 2.1.2.6. További fontosabb archaikus érák
      - 2.1.3. Modern érarendszerek
        - 2.1.3.1. A francia forradalmi aera
        - 2.1.3.2. Az olasz fasiszta éra
        - 2.1.3.3. A sztálini szovjet forradalmi naptár
    - 2.2 A különféle érarendszerek átszámítási problémái
    - 2.3 Feladatok
  - 3. Mértékegységek az időszámításban
    - 3.1. Természetes mértékegységek az idő mérésében
      - 3.1.1. A nap
      - 3.1.2. A hónap
      - 3.1.3. Az év
    - 3.2. Mesterséges mértékegységek az idő mérésében
      - 3.2.1. A hét
      - 3.2.2. Az óra
      - 3.2.3. A perc
    - 3.3 Feladatok
  - 4. Naptári rendszerek
    - 4.1. Lunaris naptár
    - 4.2. Solaris naptár
    - 4.3. Lunisolaris naptár
    - 4.4. Precesszió, világidő, asztrológia
    - 4.5. A római naptár fejlődése
      - 4.5.1. A római parasztkalendárium
      - 4.5.2. A római lunaris naptár
      - 4.5.3. A római lunisolaris naptár
      - 4.5.4. A julianus naptár, azaz a római solaris naptár
        - 4.5.4.1. Szökőévek
        - 4.5.4.2. A szökőnap problémája
      - 4.5.5. A gregorianus naptár
        - 4.5.5.1. A Gergely-naptár elterjedése
    - 4.6 Feladatok
  - 5. A keresztény naptárhasználat gyakorlata
    - 5.1. Évkezdő napok (stilusok)
    - 5.2. Hitelesítő évjelölések
      - 5.2.1. Annus regni
      - 5.2.2. Annus pontificatus
      - 5.2.3. Indictio
      - 5.2.4. Epacta
      - 5.2.5. Concurrens
      - 5.2.6. Vasárnapi betű
      - 5.2.7. Aranyszám
    - 5.3 Feladatok
  - 6. A naptárhasználat magyarországi gyakorlata
    - 6.1. Római és keresztény napjelölési formák, bolognai napszámítás, csízió
    - 6.2. Királyi hadoszlások és a relatív időjelölés technikája
    - 6.3. A hónapok magyarországi elnevezései
  - Tudásmérő

« Előző | Következő »

# 2.1 A címerpajzs

A címerpajzs a címer legfontosabb, gyakorlatilag egyetlen valóban nélkülözhetetlen eleme, amely címermezőül szolgál, és helyt ad a különböző mesteralakok, címerképek és -borítások számára. A pajzs alapvető jellemzője az alakja, amely kezdetben a lovagi életben ténylegesen használt pajzsok alakjával egyezett meg. Ilyen volt például a háromszög alakú csatapajzs, a kopja vagy lándzsa használatához idomuló, és lovagi tornákon használt tárcsapajzs.

A tárcsapajzsok részletes történetéhez lásd: http://www.wikiwand.com/hu/Tárcsapajzs

A 13. század második felétől a használatban megjelenő újabb pajzsformák a heraldikába is bekerülnek. Ilyen például a doborpajzs(http://www.wikiwand.com/hu/Doborpajzs). Később a heraldikai pajzsok alakja – mivel az ábrázolások jelentősége túlnőtt az egyre visszaszoruló gyakorlati használaton – elszakad a valós tárgyi formáktól és egyre díszesebbé, egyre gazdagabbá válik. Ezt a változást mutatja a csücsköstalpú pajzs (http://hu.wikibooks.org/wiki/Heraldikai_lexikon/Csücsköstalpú_pajzs), vagy a reneszánsz és a barokk címerművészetben jellemző stilizált pajzsok, a lófej alakú pajzs és a tojásdad pajzs. Emellett természetesen az élő heraldika korának pajzsformái is tovább élnek, de azok formája is gazdagodást mutat, számos alaktani változatot megteremtve.

Keresse meg az interneten Nyírbátor címerét! Melyik címerformába sororlná? Kattintson!

A heraldikai pajzsok jellegzetességét nemcsak formájuk adta, hanem állásuk is. A pajzs állását tekintve lehet egyenesen álló, jobbra dőlő és balra dőlő. A felfordított pajzs a család kihalását jelezte. A heraldikai irányok kapcsán fontos megjegyezni, hogy azokat mindig a pajzsok eredeti rendeltetése szerint, a tulajdonos nézőpontjából kell tekinteni úgy, mintha a pajzsot magunk előtt tartanánk. Így a heraldikai bal oldal a külső szemlélő szerint jobb oldallal egyezik meg, és fordítva.

Elsősorban a címerek jogbiztosító funkciójának köszönhető, hogy a címerjog révén megjelentek az ún. összetett pajzsok. Több címerpajzs egy címerben történő használata esetében összetett pajzsról beszélünk. A címerpajzsok egymástól elkülönülve, vagy egymással átfedésben is előfordulhatnak. Átfedés esetén az alsó pajzsot nevezzük öreg pajzsnak, a rátett pajzsot pedig boglárpajzsnak. Ha egy harmadik pajzs is található a másik kettő felett, annak neve szívpajzs. Az egymás mellé helyezett pajzsok lehetnek nem érintkezők, érintkezők vagy egymás felé dőlők.

« Előző | Következő »