Jegyzetek a nyelvről

- Jegyzetek a nyelvről
- Bevezető
- Első rész: Beszédképzés, beszédtechnika
  - I. Hangtan: A magyar beszédhangok és tulajdonságaik
    - 1. A beszédszervek és működésük
    - 2. A magyar beszédhangok felosztása
    - 3. A hangok egymásra hatása a beszédben
      - 3.1. A magánhangzók egymásra hatása: magánhangzó-törvények
      - 3.2. A mássalhangzók egymásra hatása: mássalhangzó-törvények
    - 4. Az artikulációs bázis
    - 5. A szótag fogalma, szerkezeti felépítése
    - 6. Mondatfonetikai eszközök
      - 6.1. A magyar hangsúly
      - 6.2. A hanglejtés
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - II. Beszédtechnika a gyakorlatban, hangsúlyozási alapismeretek
    - 1. Beszédünk jellemzői
    - 2. A hangsúly és a hanglejtés
      - 2.1. Az értelmi hangsúly
      - 2.2. A beszédszünet
      - 2.3. A hangsúlyozás szabályszerűségei
        - 2.3.1. Hangsúlyos elemek a mondatban
        - 2.3.2. Hangsúlytalan elemek a mondatban
        - 2.3.3. A szünet, a kapcsolás és a tagolás
      - 2.4. Az érzelmi hangsúly(feladat)
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Beszédképzés, beszédtechnika
- Második rész: A szóbeli kommunikáció jellemzői
  - III. Beszédelemzés, társas érintkezés
    - 1. Társalgási szabályok
    - 2. A megszólításról
    - 3. Társalgási alapelvek
    - 4. A forduló
    - 5. A szomszédsági párok
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IV. Kommunikáció az osztályteremben
    - 1. A tanár-diák interakció főbb sajátosságai
    - 2. Főbb udvariassági szabályok a tanórán
    - 3. Néhány didaktikai feladat kommunikációja
      - 3.1. Kérdezés
      - 3.2. Értékelés
      - 3.3. Instrukcióadás
      - 3.4. Tanári magyarázat
    - 4. Viselkedésszabályozás, az iskolai szocializáció néhány kommunikációs vonatkozása
    - 5. Rituálék az osztályteremben
    - 6. Nem nyelvi kommunikáció a tanórán
    - 7. A Pygmalion-effektus
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - A szóbeli kommunikáció jellemzői
- Harmadik rész: Nyelvhasználati kérdések
  - V. Nyelvhelyesség: Idegen hatások és gyakori tévesztések a magyar nyelvben
    - 1. Idegen hatások, idegenszerűségek a magyar nyelvhasználatban
    - 2. Az idegen szavak ejtése és helyesírása
    - 3. Szótévesztés
    - 4. Szóláskeveredések
    - 5. Terpeszkedő kifejezések
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VI. Nyelvhelyesség: Igekötők, ragozás, névmások, nyelvi babonák
    - 1. Igekötő-használati kérdések
    - 2. Nehézségek az ikes ragozásban
    - 3. A suksükölés – és ami körülötte van
    - 4. Egyes vonatkozó névmások használatáról – dióhéjban
    - 5. Nyelvi babonák
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Egybe- és különírás, kis- és nagybetűs írásmód, tulajdonevek
    - 1. Helyesírásunk alapelvei
    - 2. Külön vagy egybe? Ez itt a kérdés…
      - 2.1. Az összetett szavak egybeírásának legtöbbször három fő oka van:
      - 2.2. Igekötős szavak
      - 2.3. A szóösszetételek fajtái
      - 2.4. Mozgószabályok
      - 2.5. Idegen írásmódú előtagot tartalmazó szóösszetételek esetén – a kiejtés függvényében – kétféle módon járhatunk el:
      - 2.6. Tulajdonnevet tartalmazó összetételek írásmódja
    - 3. Hogyan írjam: kisbetűvel, naggyal?
    - 4. A nevek toldalékolásának problémásabb esetei
    - 5. Tulajdonnevekből képzett melléknevek írásmódja – családnevek, földrajzi nevek:
    - 6. Intézménynevek, márkanevek, díjak, kitüntetések, címek
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VIII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Elválasztás, írásjelhasználat, rövidítések, számok
    - 1. Az elválasztás
    - 2. Az írásjelhasználat problematikusabb esetei
      - 2.1. Írásjelhasználat szavak között
      - 2.2. Idézőjel, idézet
      - 2.3. Írásjelhasználat – szavakon belül
    - 3. A fontosabb rövidítések, betű- és mozaikszók
    - 4. Számok írása és a keltezés – néhány fontos tudnivaló
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IX. Levelezési ismeretek
    - 1.A hivatalos levél
    - 2.A magánlevél
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - X. Nyelvünk változatossága
    - 1. Nyelvjárások
    - 2. A magyar nyelv határon túli nyelvváltozatai
      - 2.1. A magyar mint kisebbségi anyanyelv
      - 2.2. A többközpontú magyar nyelv
      - 2.3. Miben különböznek a határon túli nyelvváltozatok?
      - 2.4. A határtalanítás programja
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Nyelvhasználati kérdések
- Záró kérdéssor

« Előző | Következő »

# 3.1. Kérdezés

A kérdezés a tudás megszerzésének egyik legtermészetesebb módja, így a tanítási óra legfőbb didaktikai eszköze is, hiszen a kérdéseknek meghatározó szerepük van oktatási/nevelési célkitűzések realizálásában, és kognitív funkciójúak. Változatos szerepet kell betölteniük, gyakran egyidejűleg: a tanulók motiválását, intellektusuk működésbe hozását, tudásuk mérését, készségeik és képességeik fejlesztését stb.

A mai kompetencia elvű oktatás már nem a tudás átadását, valamint a tanuló részéről az átadott ismeretek reprodukáltatását) tartja az iskola fő feladatának, hanem a tananyagnak a készségek, képességek és az attitűdök fejlesztését szolgáló szerepét. Ez pedig a tanár részéről feltételezi másfajta kérdezéstechnikák ismeretét és alkalmazási képességét is, mint amilyet a kérdve-kifejtő oktatás igényel.

A kérdezés célja szerint a didaktikák sokféle kérdést különítenek el aszerint, hogy a tanár részéről milyen oktatási-nevelési célra esik a hangsúly. Így vannak érdeklődést felkeltő, ellenőrző, információt kérő, véleményt feltáró stb. kérdések. A leggyakrabban használatos tipológia az elvárható tanulói válasz jellegét veszi alapul. Eszerint két nagy kérdéstípust különíthetünk el.

A konvergens kérdések a tanulótól többnyire korábbi ismereteik felidézését igénylik, s általában csak egyetlen jó (vagy néhány jól körülhatárolható) válasz adható rájuk. A válaszok rövidek, gyakran egy-két szavasak, vagy igen-nem feleletek. (Mit fejez ki az ige? Mi Franciaország fővárosa? Hogyan halt meg II. Lajos király?)

A divergens kérdések a tanulót gondolkodásra ösztönzik, a válaszok nem feltétlenül láthatók előre, a kérdéstartalmától függően több jó válasz is születhet, a válaszadás hosszabb kifejtést igényel. (Mit tehet egy középiskolás a környezetvédelemért? Mit jelent számodra a hazaszeretet? Milyen következményei lehetnek a mozgáshiányos életnek?)

Az újabb kérdéstipológiák szívesen építenek Benjamin Bloom taxonómiájára, mely szerint a kognitív terület hat kategóriából vagy szintből áll, s az egyes kategóriákhoz rendelt kérdéstípusok ismerete pedig segítséget jelent a pedagógus számára különböző gondolkodási műveletek fejlesztéséhez. A tudás (ismeret), a megértés (felfogás, értelmezés) és az alkalmazás (felhasználás) szintje jelenti az alapműveleteket; a magasabbrendű műveletekhez pedig az analízis (elemzés, szétszedés), szintézis (összegzés, összerakás, egybefoglalás) és az értékelés (megítélés) szintje tartozik. Eszerint vannak:

- ténykérdések vagy memoriter-kérdések (Ki a történet főszereplője? Hol volt a döntő csata?)
- interpretáló kérdések (Ki tehette ezt? Mi bizonyítja…? Miért cselekedett így?)
- alkalmazási kérdések (Mire lehetne ezt még használni? Hogyan függ ez össze a vizsgált példával?)
- analitikus kérdések (Milyen sorrendet állítanál föl? Hány részből áll?)
- szintéziskérdések (Milyen megoldást javasolnál? Mi a történet tanulsága?)
- értékelő kérdések (Időszerűnek tartod-e a mondanivalót? Érthetőnek találod-e a szöveg nyelvezetét?)

A tanulás korszerű felfogása, az iskolákban folyó kompetenciafejlesztés azt követeli, hogy a tanulói kérdezésnek tág(abb) teret kell engedni, hiszen a tanulás nemcsak a válaszok betanulása, hanem – többek között – a tanuló részéről a helyes kérdésfeltevés képességének az elsajátítása is. Ebből logikusan az következik, hogy a tantermi kommunikációban a kérdezés lehetősége megillesse a diákot is, vagyis ne csak a tanár, hanem a gyerek tanórai megnyilatkozásai között is szignifikánsan legyen jelen a kérdezés.

« Előző | Következő »