Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika

- Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika
- Célok
- 1. lecke: A diagnosztika, a gyógypedagógiai pszichodiagnosztika fogalma, elméleti alapjai
  - 1.1. A diagnosztika fogalma, modelljei
  - 1.2. A diagnosztikus kérdések megközelítésének lehetőségei a gyógypedagógiában
  - 1.3.A diagnosztika új útjai és jövője
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 2. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere, etikai kérdések, szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában, diagnosztikus protokollok alkalmazása
  - 2.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere
  - 2.2. A szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában
  - 2.3. Etikai kérdések a diagnosztikus munkában
  - 2.4. Diagnosztikus protokollok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 3. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika vizsgáló eljárásai: a tesztelés
  - 3.1. A tesztek alapgondolata
  - 3.2. A pszichológiai tesztek fajtái
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 4. lecke: Az anamnézis ismertetése, szerepe a diagnosztikus tevékenységben
  - 4.1. Az anamnézis fogalma és szerepe a diagnosztikus munkában
  - 4.2. Az anamnézis felvételének körülményei
  - 4.3. Az anamnézis meghatározott szempontjai
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 5. lecke: A megfigyelés, mint módszer a diagnosztikus munkában
  - 5.1. A megfigyelés, mint módszer
  - 5.2. A megfigyelés szerepe a komplex vizsgálatokban
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 6. lecke: Az intelligencia fogalma és mérése
  - 6.1. Az intelligencia fogalma
  - 6.2. Az intelligencia mérési lehetőségei, az intelligencia kvóciens kialakulása
  - 6.3. Az intelligencia megközelítései
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 7. lecke: Az intelligencia mérése I.
  - 7.1. A Budapesti Binet intelligenciateszt
  - 7.2. A Wechsler-féle intelligenciavizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 8. lecke: Az intelligenciatesztek ismertetése II.
  - 8.1. A Raven-féle vizsgálati elv és a Raven-teszt
  - 8.2. A Snijders-Oomen – féle nonverbális intelligenciateszt
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 9. lecke: A vizuális percepció, a vizuo-motoros koordináció vizsgálata: A Frostig és a Bender tesztek
  - 9.1. Frostig-teszt
  - 9.2. Bender tesztek
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 10. lecke: Az emberalak-ábrázolás Goodenough-féle minősítése és értékelése
  - 10.1. Az emberalak-rajz értékelése Goodenough módszerével
  - 10.2. Interkorrelációs kapcsolatok a Goodenough-féle emberábrázolás kapcsán
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 11. lecke: Vizsgálatok korai életkorban és értelmi elmaradás esetén
  - 11.1. Korai életkorban elvégezhető vizsgálatok
  - 11.2. Értelmi elmaradás esetén alkalmazható vizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 12. lecke: Személyiségvizsgáló eljárások
  - 12.1. A projektív tesztek
  - 12.2. Széles körben alkalmazott projektív eljárások
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 13. lecke: A komplex vizsgálati eredmények és a szakértői vélemény
  - 13.1.A szakértői vélemény kialakítása, tartalma
  - 13.2. A szülők tájékoztatása a vizsgálat eredményeiről
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- Kérdések és feladatok

« Előző | Következő »

# 2.2. A szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában

A komplex gyógypedagógiai-pszichológiai diagnózis feltételezi egy diagnosztizáló team, a pszichológus, gyógypedagógus és orvos szakemberek együttműködését. Szükség esetén természetesen további szakemberek bevonása is megtörténhet a diagnosztikus munkába. Mind etikai, mind pedig szakmai szempontból szükséges tisztázni az egyes szakemberek mozgásterét, jogosultságait a diagnosztikus munkában. A téma tárgyalásához egyrészt a 15/2013 EMMI rendelet 3. mellékletének (A szakértői vélemény elkészítésének szakmai követelményei) 2. pontja, illetve a Torda Ágnes (2012) által szerkesztett Diagnosztikai kézikönyv adnak támpontokat. A diagnosztikai tevékenységben, a komplex vizsgálati folyamatban csak megfelelő kompetenciával rendelkező szakember közreműködhet, mindez egyrészt azt jelenti, hogy a szakember rendelkezik a követelményeknek megfelelő szakképesítéssel. Másrészt az értékelési folyamatban szükséges a szaktudás gyakorlati alkalmazásában szerzett jártasság: (1) az eljárások kiválasztásában, (2) az eljárások alkalmazásában, (3) az eredmények megfelelő értékelésében, (4) egyéb, a vizsgálat szempontjából fontos információk hatékony integrálásában, (5) a gyermek személyiségfejlődésének megértésében, (6) a közoktatási/köznevelési, egészségügyi és gyermekvédelmi ágazat intézményeiben való kiigazodásban (Nagyné és Mészáros, 2012).

A 15/2013 EMMI rendelet szerint meghatározott kompetenciaköröket az alábbi táblázatban foglaljuk össze:

2.1.sz. táblázat: A komplex vizsgálatban részt vevő szakemberek kompetenciaköre a 15/2013 EMMI rendelet 3. sz. melléklete alapján (szó szerinti idézet)

Szakemberek
| Gyógypedagógus | Pszichológus | Orvos
Kompetenciakörök a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézség, vagy a sajátos nevelési igény megállapítása vagy kizárása során | Felveszi és értelmezi az anamnézist nevelési szempontból | A vizsgálat során gyűjtött adatok pszichológiai szempontú értelmezése | - A gyógypedagógus vagy pszichológus által felvett anamnézis áttekintése és kiegészítése az orvosi szempontból szükséges (kóreredetre, a gyermek biológiai-környezeti fejlődési feltételeire utaló) információkkal, - A korábban bekért/hozott orvosi vizsgálati dokumentumok (pl. a gyermekkel kapcsolatos kórházi zárójelentések) tanulmányozása
Vizsgálja a gyermek, tanuló/fiatal: - teljesítményét annak tükrében, hogy a gyermeket/tanulót/ifjút milyen pedagógiai kedvező/kedvezőtlen hatások érték, - társuló fogyatékosságainak meglétét, - a különleges bánásmód keretében történő ellátásának szükségességét gyógypedagógiai vizsgálati eszközökkel (mozgás, rajz, beszéd, általános tájékozottság, szociális érettség stb.), - számára kedvező fejlesztési/nevelési-oktatási/terápiás színtér, intézmény lehetőségét, majd arra javaslatot tesz | A pszichológus a gyermek, tanuló, fiatal megítélésekor arra törekszik, hogy optimális feltételek (kellő motiváció, bizalmi légkör, tárgyi körülmények) mellett derítse ki a teljesítménybeli maximumot és minimumot, valamint azt, hogy az aktuális teljesítmények hátterében milyen képességek, személyiségjegyek, illetve milyen teljesítményt befolyásoló egyéb körülmények állnak fenn. | - az „alap” (a gyermek általános egészségi státuszával kapcsolatos) vizsgálatok, illetve az „alap” neurológiai-pszichiátriai státusz leírásához szükséges vizsgálatok elvégzése, - diagnózis felállítása, az orvosi státusz, vélemény leírása (a BNO, FNO, DSM-IV. figyelembevétele), - további vizsgálatot, szakorvosi vizsgálatot javasol/kér
Vizsgálja és megítéli: - a kompenzáció, korrekció, felzárkóztatás lehetőségeit, a fejlesztési, nevelési-oktatási, terápiás esélyeket, - a taníthatóság, a gyakorlékonyság mértékét, a segítségnyújtás típusát, és felhasználásának mértékét. | - a pszichológiai vizsgálat, kognitív, projektív és más pszichológiai tesztek alkalmazásával, - a vizsgálati eredmények minőségi értékelése, - a teljesítményprofilok értelmezése, - a teljesítmények mögött álló pszichés mechanizmusok megismerése, - a teszteredmények összehasonlítása: a különbözőségek és azonosságok értelmezése | - orvosi szempontú tanácsot ad, illetve orvosi terápiás eljárásokat javasol, - a közvetlen hozzátartozóknak a gyermekkel kapcsolatos további teendőkről tájékoztatást nyújt
Biztosítja a kapcsolattartást a különleges bánásmód keretében történő ellátást szervező, irányító, ellátó intézményekkel, szakemberekkel. | A pszichológus további kompetenciái: - javaslattétel pszichoterápiás kezelésre, családterápiára, - a pedagógus és a gyermeki interakciók optimális kialakításának kezdeményezése, segítése, - segítségnyújtás a gyermekkel, tanulóval kapcsolatban lévő pedagógusok számára az állapot pontos megértésében, a megfelelő attitűd kialakításában, - támogatás a gyermek családi, iskolai szocializációs beilleszkedésének, partnerkapcsolatainak rendezésében | Az orvosi összefüggések tekintetében konzultál a gyógypedagógusokkal-pszichológusokkal a szakértői vélemény kialakításáról
Részt vesz a végső vélemény megalkotásában, a szakértői vélemény megírásában, amelyet aláírással hitelesít. | A végső vélemény megalkotásában, a szakértői vélemény megírásában való részvétel, amit aláírásával hitelesít | A szakértői véleményhez megírja, illetve abban ellenőrzi az orvosi vizsgálatok tartalmát

A diagnosztikai folyamatban alkalmazott eljárásokkal, tesztekkel kapcsolatos kompetenciakörök tárgyalására az egyes vizsgálati eszközöket bemutató fejezetekben kerül sor részletesen.

« Előző | Következő »