A biológia alapjai tanító- és óvóképzős hallgatók számára

- A biológia alapjai tanító- és óvóképzős hallgatók számára
- Előszó
- 1. fejezet: A változatos élővilág kialakulásának feltételei és körülményei
  - 1.1. Az élet kialakulásához szükséges feltételek (fizikai és kémiai evolúció)
  - 1.2 A biológiai evolúció fontosabb állomásai
  - 1.3. A kontinensek helyzetének hatása az élőlények elterjedésére
  - 1.4. Az éghajlat hatása az élővilágra
  - Feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. fejezet: Az élőlények szerveződési szintjei
  - 2.1. Egyed alatti szerveződési (infraindividuális) szintek
  - 2.2. Egyed feletti (szupraindividuális) szintek
  - 2.3. A fejlődéstörténeti rendszerezés alapjai
    - 2.3.1. A törzsfejlődés bizonyítékai:
  - 2.4. A fejlődéstörténeti rendszerezés főbb csoportjai
  - 2.5. A rendszerezés alapegysége a faj
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 3. fejezet: Egysejtűek
  - 3.1. Prokarióták
    - Heterotrófok
    - Autotrófok
  - 3.2. Eukarióták
  - 3.3. Egysejtű állatok
  - 3.4. Egysejtű növények
  - 3.5. Gombaszerű egysejtűek
  - 3.6. Vírusok, mint élettevékenységeket átprogramozó „lények”
    - 3.6.1. A vírusok általános jellemzése
    - 3.6.2. A vírusok típusai
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 4. fejezet: Többsejtű növények
  - 4.1. Moszatok
    - 4.1.1. Zöld moszatok
    - 4.1.2. Barázdásmoszatok
    - 4.1.3. Sárgásmoszatok
    - 4.1.4. Barnamoszatok
    - 4.1.5. Vörösmoszatok
  - 4.2. Mohák (Bryophyta)
    - 4.2.1. A mohák jelentősebb rendszertani csoportjai
  - 4.3. Harasztok (Pteridophyta)
    - 4.3.1. A harasztok főbb rendszertani csoportjai
  - 4.4. Nyitvatermők (Gymnospermatophyta)
    - 4.4.1. A nyitvatermők rendszertani csoportjai
  - 4.5. Zárvatermők (Angiospermatophyta)
    - 4.5.1. A zárvatermők főbb rendszertani csoportjai
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 5. Többsejtű gombák és zuzmók
  - 5.1. Rajzóspórás gombák
  - 5.2. Járomspórás gombák
  - 5.3. Tömlősgombák
  - 5.4. Bazídiumos gombák
  - 5.5. Zuzmók
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 6. fejezet: Többsejtű állatok
  - 6.1. Szivacsok (Porifera) törzse
    - 6.1.1. A szivacsok általános jellemzése
    - 6.1.2. Szaporodásuk
    - 6.1.3. A szivacsok jelentősége
  - 6.2. A csalánozók törzse
    - 6.2.1. A csalánozók
    - 6.2.2. Csalánozók előfordulása
  - 6.3. Laposférgek
  - 6.4. Fonalférgek
  - 6.5. Gyűrűsférgek
  - 6.6. Puhatestűek (Mollusca)
    - 6.6.1. Kagylók
    - 6.6.2. Csigák
    - 6.6.3. Fejlábúak
  - 6.7. Ízeltlábúak (Arthropoda)
    - 6.7.1. A rovarok általános jellemzése
    - 6.7.2. A rovarok (hatlábúak) fontosabb rendszertani csoportjai
  - 6.8.Tüskésbőrűek (Echinodermata) törzse
  - 6.9. Előgerinchúrosok (zsákállatok) és fejgerinchúrosok törzse
  - 6.10. Gerincesek (Vertebrata)
    - 6.10.1. Halak (Pisces)
    - 6.10.2. Kétéltűek (Amphibia)
    - 6.10.3. Hüllők (Reptilia)
    - 6.10.4. Madarak (Aves)
      - A madarak fontosabb csoportjai - előfordulásuk
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 1
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 2
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 3.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 4.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 5.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 6.
    - 6.10.5.Emlősök (Mammalia)
      - Rendszerezésük – elterjedésük 1.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 2.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 3.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 4.
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. fejezet: Hazai életközösségek
  - 7.1. Élőlények és környezetük
    - 7.1.1. Ökológiai alapfogalmak
    - 7.1.2. Az együttélés formái
    - 7.1.3. Az élőhelyek minősége
    - 7.1.4. A fülke (niche) fogalma
    - 7.1.5. A táplálék-piramis (Elton-piramis)
  - 7.2. Hazai erdők élővilága
  - 7.3. A füves területek élővilága
  - 7.4. A víz és vízpart élővilága
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. fejezet: Magyarországon termesztett növények és védelmük
  - 8.1. Szántóföldi növénytermesztés
  - 8.2. Magyarországon termesztett zöldségfélék
  - 8.3. Magyarországon termesztett főbb gyümölcsfélék – régi magyar gyümölcsfajták védelme
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. fejezet: Tenyésztett állatok
  - 9.1. Őshonos magyar háziállatok (nemzeti kincsek)
  - 9.2. Legelterjedtebb háziállatfajták
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 10. fejezet: Az élő természet védelme
  - 10.1. Az élőlények sokféleségének (biodiverzitás) jelentősége és megőrzési lehetőségei
  - 10.2. Természetvédelem
    - 10.2.1 Nemzetközi természetvédelmi kategóriák
    - 10.2.2. Magyarországon alkalmazott természetvédelmi kategóriák
  - 10.3. Magyarország nemzeti parkjai
    - 10.3.1. Hortobágyi Nemzeti Park
    - 10.3.2. Kiskunsági Nemzeti Park
    - 10.3.3. Körös-Maros Nemzeti Park
    - 10.3.4. Aggteleki Nemzeti Park
    - 10.3.5. Bükki Nemzeti Park
    - 10.3.6. Balaton-felvidéki Nemzeti Park
    - 10.3.7. Őrségi Nemzeti Park
    - 10.3.8. Fertő-Hanság Nemzeti Park
    - 10.3.9. Duna-Dráva Nemzeti Park
    - 10.3.10. Duna-Ipoly Nemzeti Park
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 11. fejezet: Összegzés – gyakorlás – ellenőrzés
  - Feladatok

« Előző | Következő »

# Kérdések - feladatok

## 1. Feladat

Ismertesse, hogy mi a különbség a prokarióta és eukarióta egysejtűek között!

### Visszajelzés

Prokarióták | Eukarióta egysejtűek
méretük 1- 10 mikrométer | méretük 10- 100 mikrométer
belső hártyarendszerük fejletlen | belső hártyarendszerük fejlett
nincs maghártyával határolt sejtmagjuk | valódi sejtmagjuk van
kevés sejtszervecskéjük van | sok sejtszervecskéjük van
általában nincsen színtestük | egy részüknek van színteste
főleg osztódással (ivartalanu l) szaporodnak, így az öröklődés információtartalma változatlan | főleg ivarosan szaporodnak, így az öröklődés információ tartalma kombinálódik (változik)

## 2. Feladat

Indokolja, hogy miért nem jelenhettek meg az evolúció során a vírusok a többi élőlény előtt!

### Visszajelzés

Egyedül életképtelenek, más élőlényekben élősködnek. A vírusok a gazdaszervezetbe jutva „átprogramozzák” annak működését, arra késztetve azt, hogy a vírus anyagait termelje. Anyagcseréjükhöz, a testük felépítéséhez a gazdaszervezet enzimrendszerét használják. Szaporodásukhoz is gazdaszervezetre van szükségük.

## 3. Feladat

Milyen méretűek és alakúak a baktériumok?

### Visszajelzés

A baktériumok nagysága néhány mikrométertől 500 mikrométerig terjedhet, de átlagosan 1-10 mikrométeresek.
(1 mikrométer = 10-6 m)

A mai baktériumok nagyon változatos megjelenésűek és a természetben betöltött szerepük is eltérő, a bioszférában szinte mindenhol megtalálhatók.

A baktériumok alak szerinti csoportosítása:

1) Gömb (coccus) formájúak

A gömbök fajtól függően egyesével, kettesével, négyesével, láncokban vagy csomókban rendeződhetnek. Ilyen például a gennykeltő-, a tüdőgyulladást okozó baktérium.

2) Pálcika (bacillus) formájúak

Ezek a baktériumok rövid, vaskos, hosszú, karcsú, orsó vagy fonál alakúak. Ilyen például a TBC-, a szalmonella a tetanusz kórokozója, a koli baktérium (Escheria coli), a tejsavbaktérium.

3) Csavar (spirillum, vibrio) formájúak

Ezeknek a baktériumoknak a sejtje spirális vagy enyhén csavarodott alakú. Ilyen például a szifilisz-, a kolera baktérium és a Lyme kórt okozó borelia baktérium.

## 4. Feladat

Táplálkozásuk alapján hogyan csoportosítjuk a baktériumokat? (Nevezzen meg egy-egy példát is!)

### Visszajelzés

1. Szaprofiták

Az elhalt szerves anyagokon élőket szaprofitáknak nevezzük. A szaprofitákhoz tartozik a baktériumok többsége. Ebbe a csoportba tartoznak a korhasztó, rothasztó és az erjesztő baktériumok. Szerepük igen nagy az élet körfotgása szempontjából.

2. Paraziták

Az élő szervezetben élősködő baktériumokat parazitáknak nevezzük. Ezek a kórokozók csoportjába tartoznak, hiszen megbetegítik a gazdaszervezetet, amely lehet növény, állat és ember. Ilyen például a szalmonella, TBC baktérium, Lyme-kór okozója.

Autotrófok

Autotrófnak nevezzük azokat az élőlényeket, amelyek fény- vagy kémiai energia felhasználásával szervetlen anyagból szerves anyagok előállítására képesek.

3. Fotoszintetizáló baktériumok

A fotoszintetizáló baktériumoknak színanyaguk van, ezért a fényenergia segítségével szervetlen vegyületből szerves anyagot tudnak készíteni. Ide tartozik például a kékbaktérium.

4. Kemoszintetizáló baktériumok

A kemoszintetizáló baktériumok különböző szervetlen vegyületek (mint például: ammónia, nitrit, kénhidrogén stb.) oxidálása során felszabaduló kémiai energia segítségével építik be testükbe a szén-dioxidot. Ebbe a csoportba tartozik például a pillangósvirágúak gyökerein élő nitrogéngyűjtő baktérium, amely szabad szemmel is jól látható csomós megvastagodásokat (gümőket) képez a gyökérszálakon.

## 5. Feladat

Indokolja, hogy mi alapján következtethetünk arra, hogy a zöld szemes-ostoros őseiből alakulhattak ki a növények, gombák és állatok?

### Visszajelzés

Az ostoros egysejtűek csoportjába növényi és állati jellegű élőlények is tartoznak, így az ostoros moszatok képviselői együtt viselik a két csoport jegyeit. Növényi tulajdonságuk, hogy színtestük van és a klorofill segítségével: fotoszintézissel állítják elő szerves anyagaikat. Állatokra jellemző tulajdonságuk, hogy sejtszáj, sejtgarat, emésztő űröcske és szemfolt sejtszervecskékkel rendelkeznek. Az ostoros moszatok táplálkozása mixotróf, mert az életkörülményektől függ, hogy heterotróf módon vagy fotoszintetizálva állítják-e elő a szerves anyagaikat. Jellegzetességeik alapján a tudósok azt feltételezik, hogy az ősi képviselőik lehettek az eukarióta növények, gombák és állatok szétválásának a kiindulópontjai.

« Előző | Következő »