A tanulásban akadályozott gyermekek idegen nyelvtanításának kérdései

- A tanulásban akadályozott gyermekek idegen nyelvtanításának kérdései
- Bevezetés
- 1. fejezet: A nyelvoktatás relevanciája
  - 1.1. Az idegennyelv-oktatásról
  - 1.2. Miért fontos a sajátos nevelési igényű tanulók számára az idegennyelv-tanulás?
  - 1.3. Miért tekinthetjük kihívásnak az idegennyelv-oktatást tanulásban akadályozott gyermekek esetében?
  - 1.4. Az idegennyelv-tanulás előnyei a tanulásban akadályozott gyermekek számára
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 2. fejezet: Ahogy az érintettek látják. Helyzetjelentés intézményvezetői, tanulói és kutatói oldalról
  - 2.1. Tapasztalatok tanulásban akadályozott gyermekek idegennyelv-tanításáról
  - 2.2. Tanulásban akadályozott tanulók véleménye az idegennyelv-tanulásról
  - 2.3. A tanulásban akadályozott gyermekek idegennyelv-tanulásának aktuális kérdései Magyarországon
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 3. fejezet: Az idegennyelv-tanulás sikerességét befolyásoló tényezők
  - 3.1. A nyelvtanulás elméletei
  - 3.2. Az idegennyelv-tanulást meghatározó főbb tényezők
    - 3.2.1. A motiváció
    - 3.2.2. A nyelvérzék
      - 3.2.2.1. Magyar Egységes Nyelvérzékmérő Teszt (MENYÉT)
    - 3.2.3. Az intelligencia szerepe az idegennyelv-tanulásban
    - 3.2.4. Az anyanyelv-elsajátítás és az idegennyelv-elsajátítás viszonya
    - 3.2.5. A tanulási stratégiák
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 4. fejezet: A tanulásban akadályozott (enyhén értelmi fogyatékos) gyermekek sajátosságai az idegennyelv-tanulás fókuszában
  - 4.1. A tanulási akadályozottság fogalma, a tanulásban akadályozott tanulók általános sajátosságai
  - 4.2. Motiválás az idegen nyelvi órákon
    - 4.2.1. Az idegen nyelv kiválasztása, mint motivációs tényező
    - 4.2.2. A motiváció szintjei, a motiváló tanítás
  - 4.3. A munkamemória szerepe a nyelvtanulásban
    - 4.3.1. Tanulásban akadályozott (enyhén értelmi fogyatékos) gyermekek munkamemóriájának sajátosságai és ezek hatása az idegennyelv-tanulás folyamatára
  - 4.4. Az anyanyelv-elsajátítás sajátosságai enyhén értelmi fogyatékos gyermekeknél és ezek hatása az idegennyelv-tanulásra
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 5. fejezet: Az idegen nyelv tanítását szabályozó oktatási dokumentumok
  - 5.1. A nyelvoktatás tartalmi szabályozásának eszközei
  - 5.2. A Nemzeti alaptanterv
  - 5.3. A sajátos nevelési igényű tanulók irányelvei
  - 5.4. Az idegennyelv-oktatás tartalmi szabályozása az enyhén értelmi fogyatékos tanulók kerettanterveiben
  - 5.5. Tanulásban akadályozott tanulók idegennyelv-oktatásának alapelvei
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 6. fejezet: Miből tanítsunk idegen nyelvet? A taneszköz-ellátottság helyzete
  - 6.1. Szakadék a tananyag és a rendelkezésre álló taneszközök között
  - 6.2. Érvek és ellenérvek - tanítsunk-e nyelvkönyvből?
  - 6.3. A leggyakrabban használt nyelvkönyvek elemzése
    - 6.3.1. Kerettantervi megfelelés
    - 6.3.2. Megfelelőség az illusztráció szempontjából
  - 6.4. Javaslatok- a tanulói portfolió alkalmazása
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 7. fejezet: Bevezetés a nyelvtanítás módszereibe
  - 7.1. A módszerfogalom megközelítése
  - 7.2. Nyelvtanítási módszerek a 20. században
    - 7.2.1. Nyelvtani-fordító módszer
    - 7.2.2. Direkt módszer
    - 7.2.3. Az olvastató módszer
    - 7.2.4. Az intenzív módszer
    - 7.2.5. Az audiolingvális módszer
    - 7.2.6. Az audiovizuális módszer
    - 7.2.7. A kognitív módszer
  - 7.3. Az innovatív nyelvtanítási módszerek- humanisztikus avagy pszichologizáló nyelvtanítás
    - 7.3.1. A cselekedtető módszer
    - 7.3.2. A néma módszer
    - 7.3.3. A tanácskozó módszer
    - 7.3.4. A szuggesztopédia
  - 7.4. Korunk módszere a kommunikatív nyelvtanítás
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 8. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók sajátosságaihoz igazodó nyelvtanítási módszerek, eljárások
  - 8.1. A cselekedtető módszer - Total Physical Response (TPR)
  - 8.2. A cselekedtető (TPR) módszer feladatai, játékai
  - 8.3. Kinél alkalmazható a cselekedtető módszer?
    - 8.3.1. Nyelvtanítás akadályok nélkül
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 9. fejezet: A nyelvtanulás origója a szókincs
  - 9.1. Az idegen nyelvű szótanulás idegrendszeri háttere
  - 9.2. „Nyelvtan nélkül keveset tudunk elmondani, szókincs nélkül semmit nem tudunk elmondani”
  - 9.3. Hogyan válasszuk ki a szavakat, mit tanítsunk?
  - 9.4. Az új szókincs bemutatása
    - 9.4.1. A Frayer modell
  - 9.5. A szókincs elmélyítése, aktivizálása
    - 9.5.1. A „Villámkártya” (flashcard) módszere
    - 9.5.2. Amikor a begyakorlottság teret enged az önállóbb munkának
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 10. fejezet: A tanulói heterogenitás kezelése, a differenciálás lehetőségei
  - 10.1. A differenciált fejlesztés fogalma, célja
  - 10.2. Differenciálás a tantervek szintjén
  - 10.3. Az érdeklődés szerinti differenciálás- Az idegen nyelvi szakkör
    - 11.3.1. A Down - szindrómás gyermekek idegennyelv-tanulásáról
  - 10.4. Differenciálás a munkaformák szintjén
  - 10.5. Differenciálás Bloom taxonómiája alapján
  - Összefoglalas
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 11. fejezet: Az IKT alkalmazása tanulásban akadályozott tanulók idegennyelv-tanításában
  - 11.1. Felkészülés a digitális állampolgárságra
  - 11.2. Mikor van értelme a feladat digitalizálásának idegen nyelvi órán?
  - 11.3. Az interaktív tábla előnyei az idegennyelv-tanításban
  - 11.4. Hogyan használhatjuk az IKT eszközeit az idegen nyelvi órán?
    - 11.4.1. A multimédiás anyagok használata
  - Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom
- 12. fejezet: A kurzus zárása. Teszt
  - Nyitott kérdések
  - Teszt

« Előző | Következő »

# 9.2. „Nyelvtan nélkül keveset tudunk elmondani, szókincs nélkül semmit nem tudunk elmondani”

Wilkins gondolata mindent elárul a szókincs szükségességéről. Az idegennyelv-tanulás egyik lényegi komponense a szókincs elsajátítása, ami egész életen keresztül tartó folyamat (Cornellissen és mtsai, 2004).

Anyanyelvünk esetében, ugyan nehezen tudjuk elmagyarázni nyelvünk szabályait, nyelvtanilag mégis helyes mondatokat használunk a mindennapokban. Ezt a jelenséget a tanulásnak egy speciális formája, az implicit tanulás segíti elő. Az implicit tanulás társas, kognitív és motoros készségek területén is hatékonyabb lehet, mint az explicit tanulás. Az implicit tanulás különösebb explicit instrukció és a nyelvtani szabályok segítsége nélkül véletlenszerűen történik, úgy, hogy később nehezünkre esik beszámolni a tanultakról. Ezzel szemben az explicit tanulás olyan információfeldolgozási folyamat, amely során az inputban tudatosan, szándékosan keressük a szabályszerűségeket, majd megtalálásuk esetén igyekszünk kialakítani és megfogalmazni azokat a szabályokat és fogalmakat, amelyekkel ezek a szabályszerűségek megragadhatók.

A nyelvtanulók alapszókincsének elsajátítása általában a direkt, explicit módszer segítségével történik, de implicit módon is tanulunk szavakat, például olvasás révén Polonyi és mtsai, 2009).

A szókincs elsajátításáról beszélve különbséget kell tennünk a szavak ismerete és alkalmazása között. Vagyis a szókincs elsajátítása egyaránt tartalmazza a szó ismeretét (tudom, emlékszem a jelentésére) és a nyelvi környezetben történő alkalmazását. Tanulásban akadályozott tanulók nyelvtanulásának kezdő szakaszában elsősorban a szavak megtanítása, felidézése, gyakori ismétlése, a szavak kontextusban történő felismerése az elsődleges feladat. A tanult szókincs önálló alkalmazása ebben az időszakban még kezdetleges szinten működik. A szókincs a négy alapkészség (írás, olvasás. beszéd, hallás) alapeleme.

## Feladat

Az ábra (Meggyesné, szerk) szemléletesen mutatja, hogyan alakul a tanulásban akadályozott gyermekek idegennyelv-tanítása során a négy idegen nyelvi alapkészség fejlesztésének aránya. Elemezze az ábrát, keressen összefüggéseket!

Az idegen nyelvi készségek fejlesztésének aránya a tanulásban akadályozott gyermekek idegennyelv-oktatása során
(Meggyesné, szerk.)

A négy nyelvi készség közül a hallás észlelés és a beszédfejlesztésen van a hangsúly. A hallott szöveg értésénél törekedjünk a céloknak és igényeknek megfelelő, autentikus szövegek felhasználására. Az írás és az olvasás nagyon kis mértékben jelenik meg a felső tagozaton az idegen nyelv oktatása során, és célja csupán a hallottak megerősítése, támogatása. Az idegen nyelv tanításának és tanulásának célrendszerében a kommunikációs kompetencia fejlesztésén van a fő hangsúly. A nyelvi kompetencia magába foglalja a lexikai, grammatikai, szemantikai és fonológiai ismereteket, továbbá ezek használatának képességét.

« Előző | Következő »