Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban

Az óvodai nevelés, fejlesztés célja:

Minden magatartászavar más, még az egyes csoportokon belül (pl. szorongásos vagy hiperaktivitás) sincs két azonos tünetekkel rendelkező gyermek. Ezért mindenkire érvényes módszer a magatartászavarral rendelkező gyermekekkel való bánásmódra nincs.

A magatartászavarral rendelkező gyermekek esetében különösen fontos a motiváció szerepe, a foglakozásokra való érdeklődés felkeltése, mivel feladattudatuk, ismeretszerzési motivációjuk gyenge. A foglalkozások kezdeményezésekor fontos a gyermekkel felvenni a szemkontaktust, hogy érezze, figyelünk rá, fontos számunkra a jelenléte. A váratlan változásokra előre készítsük fel őket, mert arra érzékenyen reagálnak.

Játék | Az óvodapedagógus biztosítson lehetőséget (pl. bábozás kezdeményezésével), hogy a magatartászavarral rendelkező gyermekek kijátszhassák magukból a problémáikat, elmesélhessék élményeiket. A játék során a gyermekeket mindig meg kell hallgatni, válaszolni kell kérdéseikre.
Verselés, mesélés | A beszédben aktív gyermekeket meg kell erősíteni, a szorongó gyermekeket motiválni kell a beszédre. Az anyanyelvi játékok és drámajátékok segítséget nyújtanak abban, hogy a gyermekek könnyebben megtanulják értelmezni a felnőttek és a társaik metakommunikációs jelzéseit.
Ének, zene, énekes játék, gyermektánc | A zene, ritmus örömet kelt, oldja a fezültséget. Az énekes játékok hozzájárulhatnak a sikerélmény biztosításához azoknál is, akik más játékban alárendelt szerepet kapnak. A zene lüktetése, a szabályosan ismétlődő mozdulatok fejlesztik a gyermekek mozgásának összerendezettségét, a ritmusérzéket. Az énekes játékok fejlesztik a gyermekek szabálytudatát. Lényeges az oldott hangulatú éneklés, énekes játék biztosítása.
Rajzolás, festés, mintázás, kézi munka | Az alkotások teret biztosítanak az érzések, gondolatok kifejezésére. A szorongó, visszahúzódó gyermekeknél a rajzolás, festés, szobrászkodás terápiás eszköz is lehet. A hiperaktív gyermekek többségének problémát jelent a rajzolás. Sokszor nincs türelmük leülni és rajzolni, nehezen tudják a teret síkban ábrázolni, formaazonosításuk gyengébb. Segítséget nyújthat, ha állva rajzolhatnak (pl. a szekrények nagy felületére csomagolópapírt ragaszthatunk). Lényeg, hogy a gyermekek minél nagyobb felületen élhessék meg a rajzmozgást.
Mozgás | Fontos az egyéni sajátosságok figyelembevételével a spontán mozgáslehetőség biztosítása. A mozgás fejleszti a motoros képességeket. A kellő intenzitású és játékban gazdag testmozgás hozzájárul a gyermekek személyiségének differenciált fejlesztéséhez.
A külső világ tevékeny megismerése Matematikai tartalmú tevékenységek | A környezeti nevelés során a gyermekek megfigyeléseiket, tapasztalataikat szóban is kifejezhetik, ami segíti a kommunikációs készség fejlesztését. A környezeti nevelés szorosan kapcsolódik a matematikai neveléshez, ami hozzájárul a logikus gondolkodás fejlődéséhez.

Fejlesztés ejtőernyővel
Öltözködés

« Előző | Következő »