A kitagolás folyamatai Európában és Magyarországon

- A kitagolás folyamatai Európában és Magyarországon
- Bevezető gondolatok és a tananyag célja
- 1. A felnőtt értelmi fogyatékos személyek intézményes ellátásának története
  - 1.1. Az intézményes ellátás kezdetei
  - 1.2. A korai intézményes ellátás: az ideg- és elmegyógyintézetek
  - 1.3. Az „értéktelen élet”
    - 1.3.1. Az eugenikai tanok Magyarországon
  - 1.4. A II. világháború után
  - 1.5. A totális intézmények jellemzői
  - 1.6. Záró gondolatok
  - 1.7. Tudáspróba
  - Irodalom, ajánló
- 2. A normalizációs elv
  - 2.1. A normalizációs elv
    - 2.1.1 Normális napi ritmus
    - 2.1.2. Normális heti ritmus
    - 2.1.3. Normális éves ritmus
    - 2.1.4. Normális tapasztalatok az egyes életszakaszokról
    - 2.1.5. Normális tisztelet
    - 2.1.6. Normális lehetőségek a heteroszexuális világba történő beilleszkedésre
    - 2.1.7. Normális életszínvonal
    - 2.1.8. Normális környezeti feltételek
  - 2.2. A normalizációs elv továbbgondolása
  - 2.3. A normalizációs elv félreértelmezése
  - 2.4. A normalizációs elv ma – kritikai megközelítés
  - 2.5. A normalizációs elv a gyakorlatban
  - 2.6. Értelmi fogyatékos személyek lakhatási lehetőségei
    - 2.6.1. A lakóotthon
    - 2.6.2. A támogatott lakhatás
  - 2.7. Tartalmi összefoglalás
  - 2.8. Tudáspróba
  - Irodalom
- 3. A gyógypedagógián belüli paradigmák és hatásuk a felnőtt értelmi fogyatékos személyek életére
  - 3.1. Paradigmák a gyógypedagógiában
  - 3.2. A gyógypedagógiai paradigmák és mögöttes tartalmuk
    - 3.2.1. Az életminőség
    - 3.2.2. Önrendelkezés és Empowerment
    - 3.2.3. Személyes fejlődés és az egyéni szerep kiterjesztése
    - 3.2.4. Individualizáció és szükségletorientáltság
    - 3.2.5. Esélyegyenlőség és a választás szabadsága
    - 3.2.6. Polgári jogok
    - 3.2.7. Integráció és inklúzió
    - 3.2.8.1. Az integráció
    - 3.2.8.2. Az inklúzió
  - 3.3. Összefoglaló gondolatok
  - 3.4. Tudáspróba
  - Irodalom
- 4. A kitagolás nemzetközi viszonylatban
  - 4.1. Mi maga a kitagolás?
  - 4.2. A kitagolás dinamikája
  - 4.3. A kitagolás korai képviselője, Svédország
  - 4.4. Anglia
  - 4.5. Németország és Ausztria
    - 4.5.1. Németország
    - 4.5.2. Ausztria
  - 4.6. A közép- és kelet-európai országok
  - 4.7. Összefoglalás
  - 4.8. Tudáspróba
  - Irodalom, törvények
- 5. A kitagolás egy konkrét példája, Berlin
  - 5.1. Berlin – az intézményi rendszer kialakulása
  - 5.2. A berlini ellátórendszer sajátosságai
    - 5.2.1. „Szükségletcsoportok” (Hilfebedarfsgruppen)
    - 5.2.2. Esetmenedzsment
  - 5.3. A berlini lakhatási lehetőségek ma
  - 5.4. A hiányzó ellátási formákra irányuló vizsgálatok, beszámolók
    - 5.4.1. Lotse
    - 5.4.2. Clearingstelle
  - 5.5. A komplex fogyatékosság
  - 5.6. Nemzetközi példák és kitagolási programok
  - 5.7. A berlini lakhatási lehetőségek – összefoglaló záró gondolatok
  - 5.8. Tudáspróba
  - Irodalom
- 6. Nemzetközi dokumentumok
  - 6.1. A fogyatékosságügyi politika nemzetközi szinten
  - 6.2. Az ENSZ-egyezmény
  - 6.3. Európai Unió fogyatékosügyi politikája
    - 6.3.1. Európai Strukturális Alapok
  - 6.4. Európai Unió ajánlásai
  - 6.5. Összefoglaló gondolatok
  - 6.6. Tudáspróba
  - Irodalom, törvények, dokumentumok, honlapok
- 7. A magyarországi helyzet
  - 7.1.Intézményi történet Magyarországon
  - 7.2. Az intézetek lakóinak helyzete
  - 7.3. A lakóotthonok
  - 7.4. Magyarországi törvények, rendeletek
  - 7.5. Az 1998-as esélyegyenlőségi törvény
  - 7.6. A kitagolási program stratégiája
  - 7.7. A Polgári Törvénykönyv
  - 7.8. Összefoglaló gondolatok
  - 7.9. Tudáspróba
  - Irodalom, törvények, forrás
- 8. Az első kitagolási kísérletek Magyarországon
  - 8.1. Bevezető gondolatok
  - 8.2. Soros Alapítvány programja
  - 8.3. Állami programok
  - 8.4. Az első programok elszigeteltsége
  - 8.5. Lezáró gondolatok
  - 8.6. Tudáspróba
  - Irodalom, ajánlott oldalak
- 9. A „Stratégia”
  - 9.1. Stratégia – a dokumentum
  - 9.2. Intézményi Férőhely Kiváltást Koordináló Országos Testület
  - 9.3. Mentorháló
  - 9.4. Támogatási szükséglet felmérése
  - 9.5. Összefoglaló gondolatok
  - 9.6. Tudáspróba
  - Irodalom, források
- 10. Sikeres kitagolás – néhány gondolat
  - 10.1. Mit tekintünk sikeres kitagolásnak?
  - 10.2. A támogatott döntéshozatal
  - 10.3. A személyre szabott költségvetés
    - 10.3.1. Fogalmi magyarázat
  - 10.4. Megváltozott szerepek
  - 10.5. Lezáró gondolatok
  - 10.6. Tudáspróba
  - Irodalom
- 11. Az első programok Magyarországon
  - 11.1. A kitagolásban résztvevő első intézmények
  - 11.2. A települések és a kialakítani kívánt ellátás ingatlanainak jellemző
  - 11.3. Az intézményi férőhelyek alakulása
  - 11.4. Tervek a foglalkoztatásra
  - 11.5. Az intézményi struktúrák átalakulása
  - 11.6. A lakók és a dolgozók felkészítése a változásokra
  - 11.7. A környezet reakciója
  - 11.8. Összefoglaló, lezáró gondolatok
  - 11.9. Tudáspróba
  - Irodalom, tanulmányok, linkek
- Tudáspróba
  - Tudáspróba 1.
  - Tudáspróba 2.
  - Tudáspróba 3.

« Előző | Következő »

# 11.1. A kitagolásban résztvevő első intézmények

A TIOP 3.4.1.”A”-11/1 pályázat 2012 januárjában kiírásra került. A beadási határidő (2012. október 1.) után a bírálásokat követően négy intézmény kapott zöld utat a pályázat megvalósítására. Az így kialakult személyek létszáma, akik a kitagolásban részt vesznek, töredéke volt csak az eredetileg tervezett létszámnak (1500 fő). Ezért pótkiírásra került sor, ami nagyon kevés időt hagyott az esetleg érdeklődő szervezetek számára egy pályázat benyújtásához (2012. november 15.). Az így kiírt pályázatra két korábban elutasított pályázó kapott lehetőséget pályázatának újabb benyújtásához (Bugarszki et al. 2013), melyek így szintén megvalósulnak. Végeredményben így összesen hat intézményben indulhatott meg a kormány törekvései kapcsán a kitagolás. A további két intézmény bevonásával a kitagolásban részt vevő a fogyatékos személyek létszáma még így is megközelítőleg csak a fele a tervezetnek. A pályázati anyagokat olvasgatva szembetűnő, hogy jelentős minőségbeli különbségek is fellelhetőek. Mind szemléletében, mind nyelvezetében, mind a szakkifejezések használatában a hat megvalósítási tanulmány széles határok között mozog. Így az egyik tanulmány több helyen is nehezen értelmezhető kijelentéseket tesz:

„A lakók közül 24 főnek van szüksége a folyamatos segítségre, akik súlyos, halmozottan fogyatékosok. A higiéniai elvárásoknak megfelelően napi legalább egy alkalommal a fogmosásra, heti egy vagy két alkalommal pedig a hajmosásra van szükség.”

Illetve egy másik helyen alapvető szakmai kérdéseket vett fel, amikor értelmi fogyatékos személyek otthonaként az alábbi kijelentést teszi:

„Így a lakók életvitele jobban megközelíti az egészséges társaikét mind létszámban, mind térméretben.”

A legtöbb pályázati anyag azonban szakmailag kimunkált, a paradigmaváltásokat ismerő és a megvalósítási tervek keretein belül mindezt szem előtt tartó tanulmány. A kiváltásra kerülő hat nagy intézet az országban szétszórtan, az alábbi településeken található: Bélapátfalva, Berzence, Kalocsa, Mérk, Szakoly és Szentes. Ezen intézmények legtöbbje vegyes profilú intézmény, az ellátás súlypontját tekintve fogyatékos személyeket ellátó intézet összesen négy (Bélapátfalva, Kalocsa, Mérk, Szakoly) vesz részt a programban, elsősorban pszichiátriai betegek ellátása két (Berzence, Szentes) intézményben történik. Egy intézet (Szakoly) működtetett lakóotthont is a kitagolás megkezdésekor. Budapesti fenntartású intézet nincs a pályázatok között.

Az országos program tehát azokra a fogyatékos személyekre koncentrál, akik már az intézetek lakói. A kitagolási program első körben nem veszi figyelembe azokat a személyeket, akik még nem kerültek be az intézeti ellátásba. Bár a pályázatokban a kapacitás növelés keretén belül az üresen hagyott helyek megjelennek az új igények kielégítésére, ezek azonban országos szinten nem, csak regionális szinten jelenthetnek alternatívát.

« Előző | Következő »