Gyógypedagógiai gyakorlatok kézikönyve

- Gyógypedagógiai gyakorlatok kézikönyve
- 1. Bevezetés
- 2. A gyógypedagógiai gyakorlat fogalma, a gyógypedagógus gyakorlati tevékenységei
  - 2.1. Ki a gyógypedagógus?
  - 2.2. Mit értünk pedagógus kompetencia alatt?
  - 2.3. A gyógypedagógus tevékenysége és kompetenciái
  - 2.4. A gyógypedagógusok iránti kereslet
  - 2.5. Gyakorlati kompetenciák a jogszabályi megközelítésben
  - 2.6. A gyógypedagógiai praxis folyamatos megújulása
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 3. A gyógypedagógiai gyakorlatok rendszere és időkerete. Színterek, célok és tevékenységek. Szervezési formák.
  - 3.1. A szegedi gyógypedagógus-képzés gyakorlati irányultsága
  - 3.2. Gyógypedagógiai gyakorlat tanegységek a szegedi képzésben
  - 3.3. Gyógypedagógiai gyakorlat, a tanterven átívelő folyamat
  - 3.4. Gyakorlatszervezési formák
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 4. A gyógypedagógiai gyakorlatok célja, feladatai. A gyakorlatok helyszínei, dokumentációi és a követelmények
  - 4.1. A gyógypedagógiai gyakorlatok célja a szegedi gyógypedagógus-képzésben
  - 4.2. Mikrocsoportos gyógypedagógiai gyakorlatok
    - 4.2.1. Gyógypedagógiai gyakorlat 1.
    - 4.2.2. Gyógypedagógiai gyakorlat 2. tanegység
    - 4.2.3. Gyógypedagógiai gyakorlat 3. tanegység
  - 4.3. Egyéni gyógypedagógiai gyakorlatok
    - 4.3.1. Gyógypedagógiai gyakorlat 4. tanegység
    - 4.3.2. Szakirányú összefüggő gyakorlat tanegység
    - 4.3.3. Szakterületi féléves gyakorlat
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 5. A gyógypedagógiai fejlesztés tervezése
  - 5.1. A tervezés jelentősége a gyógypedagógus gyakorlati munkájában.
  - 5.2. A kétpólusú szabályozás tartalmi szabályozás
    - 5.2.1. A központi dokumentumok
      - 5.2.1.1. A Nemzeti alaptanterv szerepe a gyógypedagógiai fejlesztés tervezésében
      - 5.2.1.2. Az Irányelvek
      - 5.2.1.3. A kerettanterv
    - 5.2.2. A helyi, intézményi szintű szabályozás dokumentumai
      - 5.2.2.1. A pedagógiai program, nevelési program és helyi tanterv
      - 5.2.2.2. A gyógypedagógus egyéni tervező munkája
      - 5.2.2.3. Egyéni fejlesztés terv
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. A gyakorlatok alfája és omegája: az intézményi és intézményközi együttműködés
  - 6.1. A gyakorlatok helyszíneinek sajátosságai
  - 6.2. Az intézményi és intézményközi együttműködés résztvevőinek feladatai, felelőssége
    - 6.2.1. A Gyógypedagógus-képző Intézet
    - 6.2.2. A partnerintézmények
    - 6.2.3. A gyakorlati oktatók
    - 6.2.4. A gyakorlatvezető (mentor) gyógypedagógus
    - 6.2.5. A gyógypedagógus-hallgató
  - 6.3. Partnerség építés a Mentor(h)áló projekt támogatásával - kapcsolattartás a gyakorlatvezető gyógypedagógusokkal
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. A szakterületi féléves gyakorlat
  - 7.1. A Szakterületi féléves gyakorlat a gyógypedagógiai gyakorlatok rendszerében
  - 7.2. A féléves terepgyakorlat célja
  - 7.3. Az összefüggő gyakorlat tartalma, időkerete
  - 7.4. Helyszínek
  - 7.5. A zárófoglalkozás
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. A portfólió
  - 8.1 A portfólió, mint gyakorlati referencia
  - 8.2 A portfóliót alkotó dokumentumok
  - 8.3 Formai követelmények
  - 8.4 A portfólió értékelése
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, források, hivatkozások
- 9. A szakmai konzultáció szerepe a hallgatók gyakorlati tevékenységének nyomon követésében
  - 9.1 A szakmai konzultáció indokoltsága
  - 9.2 A konzultációk illeszkedése a gyakorlati kurzusokhoz
    - 9.2.1 A mikrocsoportos gyakorlatokba ágyazott szakmai konzultáció
    - 9.2.2 A Szakterületi féléves gyakorlatot kísérő konzultáció
  - 9.3 Az önreflexiók tapasztalatai
- 10. Szakirodalom ajánlás a gyógypedagógiai gyakorlatok kurzusokhoz
  - 10.1 Általános szakirodalom és a gyakorlati munkát meghatározó jogszabályok
  - 10.2 A partnerintézmények helyi pedagógiai dokumentumai
  - 10.3 Szakirány-specifikus kiadványok
    - 10.3.1 Értelmileg akadályozottak pedagógiája szakirányon
    - 10.3.2 Tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon
- 11. A tananyag zárása. Teszt
  - Nyitott kérdések
  - Teszt

« Előző | Következő »

# 2.4. A gyógypedagógusok iránti kereslet

A gyógypedagógiai tevékenységek alakulását az ezredfordulótól követi nyomon tanulmányában Torda Ágnes, és rávilágít arra, hogy az elmúlt húsz évben folyamatosan változott a gyógypedagógiai tevékenység, az oktatás feltételrendszere, a jogszabályi környezet. Több mint egy évtizeden át jellemző volt a szakmai feladatellátás tartalmának és hatókörének folyamatos bővülése. A változás a hagyomány és újítás, továbbá a kiterjesztés és visszavonás szavakkal jellemezhető (Torda, 2013).

Mindezek következtében napjainkban a gyógypedagógusok iránti kereslet rendkívül szerteágazó. A munkaerőpiac az elmúlt 25 évben nagy változásokon ment keresztül, mely erősen érintette a fogyatékos népesség számára biztosított társadalmi segítségnyújtás legkülönbözőbb színtereit, tevékenységeit. A munkaerő-piaci igény expanzióját egyrészről a teljes életútra kiterjedő gyógypedagógiai kísérés szükséglete a koragyermekkori intervenciótól a felnőtt fogyatékos személyek pedagógiai kíséréséig, másrészt a különböző ágazati szükségletek indokolják. A köznevelési intézményekben egyre hangsúlyosabb az integrált, inkluzív nevelés, ami újfajta szakmai kompetenciákat követel a gyógypedagógusoktól, hangsúlyozottan az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények és a pedagógiai szakszolgálatok területén. Előtérbe kerül a konzultáció és gyógypedagógiai tanácsadás feladata. Az egészségügyben a komplex rehabilitációs szemlélet terjedése teszi szükségessé az orvosi rehabilitációt követően a fogyatékos személyek segítésére alkalmas szakemberek foglalkoztatását. Ezen kívül a szociális szféra széles bázisán, például a fogyatékos személyek jelentősen növekvő számú lakóotthonaiban, és az elemi rehabilitáció, foglalkozási rehabilitációs foglalkoztatás megszervezésében, lebonyolításában tölt be fontos szerepet a gyógypedagógus.

A Szegeden végzett frissdiplomás gyógypedagógusok körében végzett kutatásunk eredményei is alátámasztották ezt az intenzív keresletet a szakon végzettek iránt. A 2014 őszén lefolytatott kérdőíves felmérés elsődleges célja a gyógypedagógia alapszakon végzett pályakezdő gyógypedagógusok pályára állásának nyomon követése volt. A vizsgálat legfőbb kérdései a frissdiplomás gyógypedagógusok továbbtanulási aktivitása és irányai, álláskeresési esélyek, elhelyezkedési motivációk, a munkaerő-piaci fogadtatás és a terepintézmények érintettsége a munkahely választási preferenciákban.

A vizsgálati populáció az SZTE JGYPK Gyógypedagógus-képző Intézet nappali tagozatán 2014-ben végzett gyógypedagógusok köre volt, a minta elemszáma 54 fő. A kérdőíves felmérésre adott válaszok alapján elmondható, hogy a szakon végzettek egy kivételével valamennyien gyógypedagógusként szeretnének dolgozni és nem volt olyan frissdiplomás gyógypedagógus, aki pályázott ugyan gyógypedagógus munkakörbe és nem kapott állást! Az eredmények azt mutatják, hogy a frissdiplomás gyógypedagógusok megszerzett szakképesítés iránti motivációja erős, az álláskeresési esélyek kiválóak, stabil a végzettek munkaerő-piaci helyzete. Elmondhatjuk, hogy erős a diploma értéke az álláskeresés folyamán (Máténé, 2015). A kapott adatok reális elemzéséhez hozzátartozik, hogy a felmérés olyan időszakban történt, amikor a gyógypedagógiai rendszer átalakulása valósággal beszippantotta a pályakezdő gyógypedagógusokat.

## Feladat

Olvassa el Torda Ágnes: Gondolatok a gyógypedagógiai tevékenység alakulásáról az ezredforduló idején című tanulmányát a Gyógypedagógiai szemle 2013.évi Különszámában (65-72.o.)!

1. Figyelje meg a gyógypedagógiai tevékenység folyamatos bővülését indukáló tényezőket!
2. Azonosítsa a „gyógypedagógiai műveletek és dimenzióinak" gazdagodását!
3. Milyen új feladatok elé állította a gyógypedagógusokat az Európai Uniós csatlakozás?

« Előző | Következő »