Az értelmileg akadályozott gyermekről és felnőttről alkotott mentális kép történeti, kulturális változásai az elzáró intézményrendszer fejlődéstörténetének tükrében

- Az értelmileg akadályozott gyermekről és felnőttről alkotott mentális kép történeti, kulturális változásai az elzáró intézményrendszer fejlődéstörténetének tükrében
- Előszó
- 1. fejezet: Bevezetés
  - 1.1. Az értelmi fogyatékos gyermekről alkotott társadalmi kép történetének kutatása
  - 1.2. Az elméleti modell mint értelmezési keret
    - 1.2.1. A fejlődésmodell egy példája: Lloyd deMause pszichogenikus elmélete
    - 1.2.2. Ulrich Bleidick klasszikus fogyatékosságelméleti modellje (1977)
    - 1.2.3. A Könczei György és Hernádi Ilona által bemutatott fogyatékosságtudományi modellrendszer
  - 1.3. Történeti alapokon álló integrált modell-rendszer kísérlete
  - 1.4. Kérdések, feladatok
- 2. fejezet: Az ókori Kelet és az antikvitás emberének képe az értelmi fogyatékos gyermekről és felnőttről
  - 2.1. Mezopotámia
  - 2.2. Olmékok
  - 2.3. Hellén kultúrák
  - 2.4. Róma
  - 2.5. Zsidó társadalom, korai kereszténység, vándorló barbár törzsek
  - 2.6. Kérdések, feladatok
- 3. fejezet: Értelmileg akadályozott gyermekkép és felnőttkép a középkorban
  - 3.1. Szent Ágoston felfogása a fogyatékos személyekrő
  - 3.2. Kolostorok, asylumok, árvaházak ˗ a fogyatékos személyek megsegítésére irányuló karitatív gondoskodás első intézményei
  - 3.3. Stigmatizált társalmi csoportok és a kirekesztés szimbóluma: a „Bolondok Hajója”
  - 3.4. Összefoglalás
  - 3.5. Kérdések, feladatok
- 4. fejezet: A reneszánsz, a humanizmus és a reformáció-ellenreformáció korának képe az értelmi fogyatékos emberről
  - 4.1. Boszorkányüldözés
  - 4.2. „Torzszülöttek”, monstrumok
  - 4.3. Az értelmi fogyatékos gyermekről alkotott kép Luther szövegeiben
  - 4.4. Udvari bolondok
  - 4.5. Diskurzus a Down-szindróma képi ábrázolásának a reneszánsz festészetben történő lehetséges megjelenéséről
  - 4.6. Az értelmi fogyatékosság ikonológiai ábrázolása a reneszánsz festészetben: a „bolondkő” eltávolítása
  - 4.7. Összefoglalás
  - 4.8. Kérdések, feladatok
- 5. fejezet: Az értelmi fogyatékos gyermekről és felnőttről alkotott kép változása az újkorban
  - 5.1. Az új „társadalmi érzékenység” és a kirekesztés intézményeinek kiépülése
  - 5.2. A „Közkórház”
  - 5.3. Az elzáró intézmények sajátosságainak további alakulása
  - 5.4. A „Bethlem”
  - 5.5. A „bolondsággal” kapcsolatos társadalmi érzékenység változásai az újkorban
  - 5.6. A nevelés és a felügyelet szerepének felértékelődése az újkor századaiban
- 6. fejezet: Egy lezáró-szintetizáló és új utakat kereső reformer: Philippe Pinel
  - 6.1 Korai évek, párizsi pártfogók
  - 6.2. A Bicêtre élén: egy mítosz születése
  - 6.3. Egy elfelejtett előfutár: Vincenzo Chiarugi
  - 6.4. Munkatárs és barát: Jean-Babtiste Pussin
  - 6.5. Az „erkölcsi kezelés” (le traité moral)
  - 6.6. Reformok a Salpêtrière-ben, szakirodalmi munkásság
  - 6.7. Tanítványok, követők és kritikusok. Pinel-interpretációk: pró és kontra
  - 6.8. Foucault olvasata Pinelről
  - Kérdések, feladatok
- Ellenőrző tesztfeladatok
- Irodalomjegyzék

« Előző | Következő »

# 4.8. Kérdések, feladatok

1. Mikor söpört végig Európán a legnagyobb pusztítást okozó pestisjárvány?
2. Mivel magyarázható a deviáns viselkedésformák megszaporodása a pestisjárvány idején?
3. Kik voltak a flagellánsok?
4. Mi volt az oka a boszorkánysággal megvádolt nők és férfiak elleni hisztéria rohamos elterjedésének, a boszorkányüldözésnek?
5. Mi volt a címe VIII. Ince pápa 1484-ben kiadott bullájának? Mi volt a jelentősége ennek az iratnak?
6. Kik voltak a Malleus maleficarium című írásmű szerzői, és mi volt ennek a könyvnek a hatása?
7. Milyen volt az értelmi fogyatékos emberek helyzete a boszorkányüldözések felerősödésének idején Európában?
8. Mi volt Ulisse Aldrovandi – tanítványa által 1642-ben kiadott - híres könyvének címe, és kiket mutatott be a kötetben?
9. Ki volt Georgius Schenk von Grafenberg?
10. Mit jelent az ilyen enciklopédikus művek címében a „historia” kifejezés?
11. Ki írt könyvet a Listakészítés mámora címmel?
12. Kik voltak a prodigiumok?
13. Milyen volt a reneszánsz emberének attitűdje a „monsturmokkal” szemben?
14. „Tradícióktól vezérelt ember.” Kinek a társadalomtörténeti modelljében szerepel ez a kategória? Értelmezze a tartalmát és mutassa be a szerző által leírt másik két embertípus-kategóriát is!
15. Ismertesse Martin Luther gyermekképét!
16. Milyen véleményt képviselt a reformáció atyja a testi fenyítékkel kapcsolatosan?
17. Milyen fogyatékosgyermek-kép tükröződik Luthernek az „alácsempészett gyermekről”megfogalmazott szavaiban?
18. Milyen attribútumokat viseltek öltözékükön az udvari bolondok?
19. Mi volt a szerepük a királyi, főúri udvarokban?
20. Mi volt a „természetes bolondok” stigmája a középkorban?
21. Mit jelent ez a két szó: „jongleur” és trouvère?
22. Hogyan mutatja be Joseph Bédier a Trisztán és Izolda regéjében a bolondságot tettető Trisztán cselszövését? Milyen értelmi fogyatékos-kép rajzolódik ki ebből a történetből?
23. Milyen feltételezést fogalmazott meg Andrew Levitas és Cheril Reid, majd John M.Starbuck és Mark Leach publikációikban a Krisztusgyermek imádása című, 1515 körül keletkezett festmény kapcsán?
24. Mennyiben differenciája ez a feltételezés a középkori európai társadalmak emberének értelmi fogyatékos gyermekekről alkotott mentális képét?
25. Ki volt Szent Brigitta?
26. Értelmezze a fogalmakat: „bolondkő”, „kőmetszés”!
27. Ki festett képet a 15. század végén a „kőmetszés” tematikájában?
28. Milyen kontextusban fordult elő gyakran a „kőmetszés” operációja?
29. Mit jelentett a középkori holland kifejezés: „lubbert”?
30. Értelmezze a felfordított tölcsér fejfedő szerepben való ábrázolását Bosch festményén!
31. Értelmezze ezt a jelzős szerkezetet fogyatékosság-történeti kontextusban: „xenofób félelem”!

« Előző | Következő »