Idegennyelv-oktatás nyelvtanulási nehézséggel küzdők számára

- Idegennyelv-oktatás nyelvtanulási nehézséggel küzdők számára
- Előszó
- Bevezető
- 1. Az inkluziv nevelés kihívásai
  - Irodalom
- 2. A hatékony tanítás, tanulás összetevői
  - Iskolai teljesítmény
  - Mit jelent a látható tanulás és tanítás?
  - Az olvasásfejlesztő tényezők hatása
  - Ismételt olvasásprogramok
  - Fonématudatosság
  - Szövegértés-fejlesztő programok
  - A ’gyorsítás’ hatása
  - Az osztályok szerveződése
  - Az osztálylétszám
  - A képesség szerinti csoportosítás
  - A buktatás, visszatartás
  - A sikeres tanítás kulcsa
  - Szaktárgyi tudás vs. pedagógiai, metodológiai ismeretek
  - A mikrotanítás
  - Az elvárások hatása az iskolai teljesítményre
  - Az értékelések, önértékelések hatása az iskolai teljesítményre
  - Az előzetes teljesítmények hatása
  - Az iskola előtti programok hatása
  - A tanulásra való beállítódás
  - A kreativitás és a tanulásra való beállítódás összefüggése
  - Motiváció vagy motiválás?
  - A motiváció
  - Összefoglalás
  - Összefoglaló feladatok
  - További internetes források:
  - Irodalom
- 3. Az anyanyelv elsajátításának zavarai
  - Az anyanyelv-elsajátításról
  - Az anyanyelvelsajátítási folyamatok
  - A beszédprodukció fejlődése
  - A beszédészlelés fejlődése
  - A beszédképesség zavarai
  - A diszfázia
  - Az agrammatizmus
- 4. Beszédészlelés, beszédmegértés
  - A beszédészlelés és megértés zavarai
  - A beszédészlelés akusztikai, fonetikai és fonológiai zavara
- 5. A diszlexia, diszgráfia felismerése
  - Irodalom
- 6. A vizuális differenciálás, a vizuális fejlesztés technikái
  - A vizuális részképesség fejlesztése idegennyelv-órán
    - Vizuális emlékezet, transzformációs képesség
    - Vizuális diszkrimináció
    - Vizuális emlékezet – koncentrációfejlesztéssel
    - Vizuális diszkrimináció, keresés a szövegben
    - A vizuális emlékezet fejlesztése I.
    - A vizuális emlékezet fejlesztése II.
    - Alak-háttér megkülönböztetés
    - A vizuális emlékezet fejlesztése III.
    - Vizuális emlékezet – verbális emlékezet
    - Vizuális differenciálás, vizuális emlékezet szerialitással
    - Vizuális analizálás, emlékezet, koncentrációfejlesztés
    - Vizuális figyelem
      - Megoldás
    - Vizuális differenciálás
    - Vizuális alak-háttér megkülönböztetés
    - Vizuális emlékezet – struktúraemlékezet
  - Zárógondolatok
  - Irodalom
- 7. Az auditív percepció, az auditív differenciálási képesség fejlesztése
  - Feladatok
  - Nem kiejtett betűk
  - Feladatok
  - Feladatok
  - Multiszenzoros technikák
- 8. Az emlékezet
  - Az emlékezeti rendszerek
  - Munkamemória
  - A fonológiai hurok
  - A téri-vizuális vázlattömb
  - Epizodikus puffer
  - A központi végrehajtó
  - Többszörös emlékezeti rendszer
  - Szótő-kiegészítés
- 9. Emlékezetfejlesztési gyakorlatok
  - Emlékezetfejlesztés
  - Irodalom
- 10. Vázlat, gondolattérképek, táblázatok, koncentrikus körök
  - A vázlat
  - Gondolattérképek
  - Koncentrikus körök, táblázatok
  - Irodalom
- 11. Szótanulás, szócsaládok tanítása
  - A hierarchikus háló modell
  - A hálózatmodell
  - Szóalak alapján (etimológiai)
  - Jelentés alapján (szemantikai)
  - A szavak osztályokba sorolása
  - Területek/tárgykörök (domain)
- 12. Színes nyelvtan
  - Irodalom
- 13. Kooperatív munka: A projektmódszer.
  - A projektpedagógia célja
  - Az önálló tanulás megalapozása
  - A pedagógiai projekt fogalma
  - A projektmunkában résztvevők
  - Iskolai és iskolán kívüli projektek
  - Az időkeretek
  - A kezdeményezés
  - A projekt eredménye
  - A projekt értékelése
  - Projektötlet nyelvi órához
  - Irodalom
- Zárófeladatok

« Előző | Következő »

# Az emlékezeti rendszerek

A szakirodalomban ma már nem emlékezetről írnak önmagában, hanem összekapcsolódó emlékezeti rendszerekről, illetve alrendszerekről. Az emlékezeti kutatások memóriájukban sérült és nem sérült embereket vizsgálnak, hogy feltárják az emlékezeti struktúrák és folyamatok működését. A agyi képalkotó eljárásoknak a kutatásokba való bevonása segít megérteni, hogy az egyes emlékezeti működések (pl. vizuális, verbális, téri információk és folyamatok) mely agyi területen lokalizálhatók, és milyen másik területek vannak összekapcsolódva.

Az információfeldolgozás szempontjából elmondhatjuk, hogy a környezeti ingerekből származó inger a szenzoros emlékezetbe kerül, innen a rövid távú, illetve munkamemóriába, majd a hosszú távú memóriába kerülhet át. Ugyanakkor számos kísérlet bizonyította, hogy ez a folyamat az információfeldolgozás szempontjából nem egyirányú, hanem a már meglévő emlékezeti nyomok, sémák irányítják is a befogadandó információkat a szenzoros memóriába.

Az emlékezeti tárakkal kapcsolatban az egyik vitatott kérdés, hogy ezek mennyire tekinthetők statikusnak, illetve flexibilisnek. Egyre inkább hangsúlyozzák az emlékezeti tárakhoz kapcsolódó folyamatok rendszerszerűségét és dinamizmusát. Craik és Lokhart (1990) szerint nem a rövid és hosszú távú memóriatárak a magyarázat az információ tárolására, vagyis az információ nem egymástól elkülöníthető tárakon halad keresztül, hanem a feldolgozás folyamatosan, egyre alaposabban, részletesebben történik. Ez a feldolgozási szintek elmélete. Annál hatékonyabb a felidézés, minél mélyebb szintű feldolgozással történik valaminek az elsajátítása (Bernáth 2004). A tanulás tehát attól függ, hogy miként dolgozzuk fel az információt (Baddeley 2010).

A szenzoros emlékezetben az információ igen rövid ideig tárolódik.

« Előző | Következő »