A tanulásban akadályozottak pedagógiájának komplex megközelítése

- A tanulásban akadályozottak pedagógiájának komplex megközelítése
- Bevezetés
- 1. fejezet: A tanulási akadályozottság fogalmának helye a gyógypedagógia fogalomrendszerében
  - 1.1. A fogalmak változása
  - 1.2. A tanulási akadályozottság fogalmának kialakulása
  - 1.3. A tanulásban akadályozottság és az intellektuális képességzavar fogalmának viszonya
  - 1.4. Kategória és alany – néhány példa a szakkifejezések helyes használatára
  - Összefoglalás
  - Irodalomjegyzék
- 2. fejezet: Az intézményhálózat kialakulásának története, jelenlegi helyzete
  - 2.1. A kisegítő iskolai hálózat kialakulása
  - 2.2. Modernizációs változások
  - 2.3. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények (EGYMI) létrejöttének körülményei
  - 2.4. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények és az integráció fejlődése az európai uniós támogatások tükrében
  - 2.5. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények jelenlegi működése
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 3. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók nevelését- oktatását szabályozó dokumentumok
  - 3.1. Az oktatást szabályozó korai törvények viszonya az értelmi fogyatékossághoz
  - 3.2. A gyógypedagógiai tantervek korai generációja
  - 3.3. A decentralizálás nevelési-oktatási dokumentumai
    - 3.3.1. A közoktatást, köznevelést szabályozó törvények
    - 3.3.2. A Nemzeti alaptanterv
    - 3.3.3. A sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók irányelvei
    - 3.3.4. Az enyhén értelmi fogyatékos tanulók kerettantervei
  - 3.4. Helyi szabályozó dokumentumok
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 4. fejezet: A tanulásban akadályozott populáció diagnosztikus folyamatának lehetőségei és beiskolázásának folyamata
  - 4.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika alapfogalmai
  - 4.2. A tanulásban akadályozott személyekkel (kiemelten az enyhe fokú intellektuális képességzavart mutató gyermekekkel, tanulókkal) kapcsolatos diagnosztikus feladatok és lehetőségek
  - 4.3. Tanulásban akadályozott gyermekek beiskolázásának folyamata
  - 4.4. A diagnosztikus team
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 5. fejezet: A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók ismeretelsajátítási folyamatának jellemzői
  - 5.1. A kognitív képességek rendszere
  - 5.2. Intelligencia (átfogó mentális képesség)
  - 5.3. Tanulás, ismeretelsajátítás
  - 5.4. Információs körforgás
  - 5.5. A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók ismeretelsajátítási folyamatának specifikus jellemzői
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 6. fejezet: A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók személyiségének és szociális képességeinek fejlődése
  - 6.1. Személyiség, személyiségfejlődés
  - 6.2. Szociális készségek, képességek, kompetencia
  - 6.3. A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók személyiségének és szociális képességeinek fejlődése
    - 6.3.1. A szociális kompetencia normál és eltérő ütemű fejlődése
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 7. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók sajátos szükségletei, a komplex rehabilitáció feladatai
  - 7.1. A tanulási akadályozottság szociális dimenziója
  - 7.2. A tanulásban akadályozott tanulók komplex rehabilitációja
  - 7.3. Az ökológiai szemléletmód a gyógypedagógiában
    - 7.3.1. Ötletek a tanulási környezet optimális kialakításához
  - 7.4. Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 8. fejezet: Hatékony tanulásszervezési módszerek
  - 8.1. Bevezetés
  - 8.2. A témával kapcsolatos néhány alapfogalom
  - 8.3. A tanulásszervezési módszerekkel kapcsolatos hazai gyakorlat alakulása
  - 8.4. Hatékony tanulásszervezési módszerek
  - 8.5. A tanulásszervezés sajátosságai tanulásban akadályozott tanulók esetében
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 9. fejezet: A differenciálás – szemlélet és gyakorlat
  - 9.1. Bevezetés a differenciálás fogalmába
  - 9.2. Régen és ma
  - 9.3. A differenciálás pedagógiai funkciója
  - 9.4. A differenciálás szintjei
    - 9.4.1. Tantervi differenciálás
    - 9.4.2. A belső differenciálás
  - 9.5. Differenciálás a szelektív és az integratív pedagógia szempontjából
  - 9.6. Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 10. fejezet: Az egyéni fejlesztés
  - 10.1. Az egyéni korrekció az egyéni fejlesztés előszobája
  - 10.2. A diagnosztika szerepe az egyéni fejlesztésben
  - 10.3. Az egyéni fejlesztés jogszabályi háttere
  - 10.4. Az egyéni fejlesztési terv fogalma
  - 10.5. Az egyéni fejlesztési terv mint folyamat
  - 10.6. Egyéni fejlesztési terv- példák
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 11. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók együttnevelése
  - 11.1. Bevezető gondolatok
  - 11.2. Az integrált nevelés-oktatás feltételei
  - 11.3. Jól működő hazai modellek az együttnevelésben
    - 11.3.1. Tanulásban akadályozott tanulók integrációjának gyakorlati megvalósítása
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 12. fejezet: A tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon végzett gyógypedagógus kompetenciája. A hatékony gyógypedagógus személyisége
  - 12.1. A tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon végzett gyógypedagógus kompetenciája
  - 12.2. A Gyógypedagógusok Etikai Kódexe
  - 12.3. A hatékony gyógypedagógus személyisége
  - 12.4. A kiégésről
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- A kurzus zárása. Teszt

« Előző | Következő »

# 12.4. A kiégésről

A pedagógusok, gyógypedagógusok hatékony funkcionálásával való foglalkozás során fontos szót ejtenünk a kiégés jelenségéről is. „A kiégés megnyilvánulhat a munkába menéstől való tartós és mélységes rettegésben, jelentkezhet mentális és fizikai kimerültség formájában, a fáradékonyságtól kezdve akár az idegösszeroppanásig. Mindez nem csupán egy éjszaka lefolyása alatt történik, kumulatív folyamatról van szó, amely figyelmeztető jelekkel kezdődik, és legvégül a munkához elengedhetetlenül szükséges motiváció lerombolásához vezet” (Petróczi, 2007: 10).

A kiégés a stressz következményeként alakulhat ki. A fogalom határai összemosódhatnak a munkahelyi stressz, a munkával való elégedetlenség, munkamotiváció fogalmaival (Petróczi, 2007), a stressz és a kiégés között a szakemberek igyekeznek különbséget kimutatni, melyek közül néhányat szemléltet az alábbi táblázat:

Kiégés | Stressz
Érzelmek: tompává válnak. | Érzelmek: túlreagáltak lehetnek.
Demoralizációt okoz. | Dezintegrációt okoz.
Ideálok és remények elvesztése. | Hajtóanyag és energia elvesztése.
A megjelenő depresszió oka: ideálok és remények elvesztése kapcsán érzett szomorúság. | A megjelenő depresszió oka: adrenalin-kimerültség, fizikai test önvédelmi és energiamegtartási igénye.
Gyámoltalanság és reménytelenség érzésével társul. | Azonnali cselekvés és hiperaktivitás érzésével társul.

Kiégés és stressz összehasonlítása
(Hart nyomán, Kollár, 2014)

A kiégés a humán szférán belül két nagy területre irányulhat elsősorban (Petróczi, 2007):

- segítséget nyújtó pályák (pl.: tanácsadó, tanár, iskolai adminisztrátor, pszichológus, stb.);

- közalkalmazott és köztisztviselői pályák (pl.: hivatali tisztviselők, vezetők, menedzserek, stb.).

A mindennapi gyakorlati munka kapcsán fontos szem előtt tartani, hogy bármely életszakaszban megjelenhet kiégés, és e problémakör a magánélettől sem határolódik el, beszélhetünk magánéleti kiégésről is (Petróczi, 2007).

Az emberek általános közérzetét nagymértékben befolyásolja a túlterheltség. Ha az elvégzendő feladatok az egyén képességeit, ismereteit meghaladják, minőségi túlterheltségről beszélünk. Ha nincs elegendő idő a feladatok elvégzéséhez (bár az egyén képességei megvannak a teljesítéshez), mennyiségi túlterheltség tapasztalható. A túlterheltség mellett az autonómia, valamint a jutalom és megbecsülés hiánya is fontos szerepet játszik a kiégésben (Petróczi, 2007).

## Feladat

3-4 fős csoportokat alkotva gyűjtsenek össze kiégés elleni stratégiákat, megelőzési lehetőségeket! Állítsanak össze egy legalább 10 tételes listát! A feladat teljesítéséhez kereshetnek ötleteket internetes forrásokból is.

Válasszanak ki egy személyt a csoportjukból, aki bemutatja gyűjteményüket a többi hallgatónak!

« Előző | Következő »