A szövegfeldolgozás elmélete és gyakorlata alsó tagozaton

- A szövegfeldolgozás elmélete és gyakorlata alsó tagozaton
- Előszó
- A kurzus/tananyag célja, célcsoportja
- 1. fejezet: A szövegfeldolgozás célja, feladatkörei
  - 1.1 Elmélet
  - 1.2 Gyakorlat
  - 1.3 Internetes böngésző
  - 1.4 Az önellenőrzés feladatai
- 2. fejezet: Kompetencia. Anyanyelvi kompetencia, anyanyelvi kommunikáció, szövegfeldolgozás a tantervekben. Ismeretek a szövegről.
  - 2.1 Elmélet
    - 2.1.1 Tudás és kompetencia
    - 2.1.2 Kulcskompetenciák, anyanyelvi kompetencia, anyanyelvi kommunikáció
    - 2.1.3 A szövegfeldolgozás és az anyanyelvi kompetencia kapcsolata a Nat és a Kerettanterv tükrében
    - 2.1.4 A szöveg fogalma
    - 2.1.5 A szövegtípus. A szöveg típusai
    - 2.1.6 A szövegtípusok általános jellemzői
  - 2.2 Gyakorlat
    - 2.2.1 Szövegfelismerés 1.
    - 2.2.2 Szövegfelismerés 2.
    - 2.2.3 Szövegfelismerés 3.
    - 2.2.4 Szövegfelismerés 4.
  - 2.3 Internetes böngésző
  - 2.4 Az önellenőrzés feladatai
- 3. fejezet: A szövegértés sikerét befolyásoló tényezők. Az olvasástechnika fejlesztése.
  - 3.1 Elmélet
    - 3.1.1 A szövegértés sikerét befolyásoló tényezők
    - 3.1.2 Olvasástechnika és szövegértelmező készség: az olvasásképesség szerveződése
    - 3.1.3 Az olvasástechnika fejlesztésének szempontjai
    - 3.1.4 Az olvasástechnika fejlesztésének területei
    - 3.1.5 Akusztikai oldal
      - 3.1.5.1 Hangos olvasás
        - 3.1.5.1.1 Egyéni olvasás
        - 3.1.5.1.2 Társas olvasás (páros vagy kórusban történő olvasás)
      - 3.1.5.2 Néma olvasás
      - 3.1.5.3 A hangos és a néma olvasás kombinált fejlesztése
    - 3.1.6 Nyelvi egységek. A tanítói bemutató olvasás
      - 3.1.6.1 Nyelvi egységek
      - 3.1.6.2 A tanítói bemutató olvasás
    - 3.1.7 Olvasástechnikai hibák és javításuk
  - 3.2 Gyakorlat
    - 3.2.1 Hibajavítás koppintásra
    - 3.2.2 Lánc- vagy stafétaolvasás irányítása
    - 3.2.3 Társas olvasás irányítása – szópiramis
    - 3.2.4 Szerepek szerinti olvasás lebonyolítása
    - 3.2.5 Tanítói bemutató olvasás a gyakorlatban
    - 3.2.6 Az olvasásgyakorlás változatainak felismerése
  - 3.3 Internetes böngésző
  - 3.4 Az önellenőrzés feladatai
- 4. fejezet: Szövegértés és szövegfeldolgozás 1.
  - 4.1 Elmélet
    - 4.1.1 A szövegértő olvasás készségrendszere, a megértés modellje
    - 4.1.2 A szövegegységek megértésének tanítása
      - 4.1.2.1 A szavak (szókapcsolatok) megértése
      - 4.1.2.2 A mondatok megértése
      - 4.1.2.3 A bekezdések megértése
      - 4.1.2.4 Az egész szöveg megértése
    - 4.1.3 A szövegértés fokozatainak tanítása
      - 4.1.3.1 Az értő (szó szerinti) olvasás
      - 4.1.3.2 Az interpretáló (értelmező) olvasás tanítása
      - 4.1.3.3 A kritikai (bíráló) olvasás tanítása
      - 4.1.3.4 A kreatív (alkotó) olvasás tanítása
    - 4.1.4 A kérdezés tanítása
      - 4.1.4.1 A tanítás kérdéseinek előkészítése
      - 4.1.4.2 A tanulók válaszainak irányítása
      - 4.1.4.3 A tanulók kérdései
  - 4.2 Gyakorlat
    - 4.2.1 Szókincsbővítés 1.
    - 4.2.2 Szókincsbővítés 2.
    - 4.2.3 Szókincsbővítés 3.
    - 4.2.4 Szókincsbővítés 4.
    - 4.2.5 Az olvasás fokozatai
  - 4.3 Internetes böngésző
  - 4.4 Az önellenőrzés feladatai
- 5. fejezet: Szövegértés és szövegfeldolgozás 2.
  - 5.1 Elmélet
    - 5.1.1 Műközpontú és olvasóközpontú szövegelemzés – szövegfeldolgozás
      - 5.1.1.1 Műközpontú elemzés
      - 5.1.1.2 Olvasóközpontú elemzés
    - 5.1.2 A szövegfeldolgozás menete
      - 5.1.2.1 A részenkénti szövegfeldolgozás
      - 5.1.2.2 Globális szövegfeldolgozás
      - 5.1.2.3 Az RJR-modell
      - 5.1.2.4 A folyamatolvasás
  - 5.2 Gyakorlat
    - 5.2.1 Gyakorlatok 1-4. osztályosok számára - tanítójelölteknek
    - 5.2.2 Hogyan tanítható a kritikai gondolkodás?
    - 5.2.3 Jóslás alkalmazása
  - 5.3 Internetes böngésző
  - 5.4 Az önellenőrzés feladatai
- 6. fejezet: Módszerek és munkaformák a szövegfeldolgozó órákon. Kooperatív tanulásszervezés. Kooperatív technikák a szövegfeldolgozás gyakorlatában
  - 6.1 Elmélet
    - 6.1.1 Módszerek és munkaformák a szövegfeldolgozó órákon
    - 6.1.2 Kooperatív tanulásszervezés
      - 6.1.2.1 Kooperatív tanulás. Alapelvek. A tanári, tanítói attitűd
      - 6.1.2.2 A csoportok megszervezése. Szerepek a csoportban
      - 6.1.2.3 Az ülésrend
      - 6.1.2.4 A csendjel
    - 6.1.3 Kooperatív módszerek, technikák, feladatleírások
    - 6.1.4 A projekt módszer
  - 6.2 Gyakorlat
    - 6.2.1 Jut eszembe…
    - 6.2.2 Feleletválasztás
    - 6.2.3 Képtárlátogatás
    - 6.2.4 Videó és tervezet összehasonlítása
  - 6.3 Internetes böngésző
  - 6.4 Az önellenőrzés feladatai
- 7. fejezet: A drámapedagógia, drámajátékok alkalmazása a szövegfeldolgozásban
  - 7.1 Elmélet
    - 7.1.1 A dráma, a drámajátékok
    - 7.1.2 A drámajátékok alkalmazásának hatásai
    - 7.1.3 A drámajátékok alkalmazása a szövegfeldolgozásban
  - 7.2 Gyakorlat
    - 7.2.1 Nonverbális kommunikáció
    - 7.2.2 Dramatikus játékok felismerése
    - 7.2.3 Vázlat-videó egyeztetése
  - 7.3 Internetes böngésző
  - 7.4 Az önellenőrzés feladatai
- 8. fejezet: Élményt kínáló szövegek feldolgozása 1.
  - 8.1 Elmélet
    - 8.1.1 Epika, líra, dráma
    - 8.1.2 Epikai műfajok az alsó tagozatosok irodalmi nevelésében
      - 8.1.2.1 Mesék
      - 8.1.2.2 Mondák, legendák
      - 8.1.2.3 Az elbeszélések
      - 8.1.2.4 Apró szövegek
      - 8.1.2.5 A gyermekregények feldolgozása
  - 8.2 Gyakorlat
    - 8.2.1 Tervezet kiegészítése
    - 8.2.2 Fejléc elkészítése tervezethez vázlat alapján
  - 8.3 Internetes böngésző
  - 8.4 Az önellenőrzés feladatai
- 9. fejezet: Élményt kínáló szövegek feldolgozása 2.
  - 9.1 Elmélet
    - 9.1.1 Versek feldolgozása
    - 9.1.2 A népdalok és a mondókák
    - 9.1.3 A balladák
    - 9.1.4 Történelmi olvasmányok
  - 9.2 Gyakorlat
    - 9.2.1 Tandori Dezső: Tartalma: Medve
    - 9.2.2 Versfeldolgozás a gyakorlatban
    - 9.2.3 Történelmi olvasmány feldolgozása a gyakorlatban
  - 9.3 Internetes böngésző
  - 9.4 Az önellenőrzés feladatai
- 10. fejezet: Tudáskínáló és informáló típusú szövegek feldolgozása
  - 10.1 Elmélet
    - 10.1.1 A tudáskínáló (magyarázó, kifejtő) típusú szövegek feldolgozása
    - 10.1.2 Informáló (dokumentum, adatközlő, tájékoztató) típusú szövegek feldolgozása
  - 10.2 Gyakorlat
    - 10.2.1 Videó felvétel alapján fejléc készítése óratervezethez
    - 10.2.2 Tervezet-részletté alakítás
  - 10.3 Internetes böngésző
  - 10.4 Az önellenőrzés feladatai
- 11. fejezet: Mikrotanítások 1.
- 12. fejezet: Mikrotanítások 2.
- 13. fejezet: Ellenőrző feladatsor
  - 13.1 Igaz – Hamis
  - 13.2 Szókitöltős teszt
  - 13.3 Feleletválasztós teszt
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 8.2.2 Fejléc elkészítése tervezethez vázlat alapján

## Feladat

Az alábbiakban egy 3. osztályosoknak szóló mese feldolgozásának vázlatát találja. A képek kivételével a mellékleteket is szerepeltetjük. Készítse el a számítógépén az óra tervezetéhez fejlécet a tanultaknak megfelelően! Ne felejtse el a mellékletek számozott felsorolását! A mellékletekhez keressen képeket oda, ahol azok hiányoznak! Tüntesse fel a képek forrását is!

Óravázlat

Tananyag: Huncut csizmadiák c. magyar népmese, Tóth Béla feldolgozása (Megjelent: Földvári Erika 2008. Olvasókönyv harmadik osztályosoknak. Szeged: Mozaik Kiadó. Melléklet 1.)

Óra eleji szervezés:

a/ Véletlenszerű csoportalkotás:

Mindenki húz egy kis képet, amelyen csizma, macska, medve, ill. hal képe látható. Az azonos képpel rendelkezők kerülnek egy csoportba. (Melléklet: képek)

b/ Felelősök választása csoportonként: íródeák, szóvivő, feladatfelelős, csendfelelős

RÁHANGOLÁS

1. Szókincsbővítés, közmondás aktualizálása: Projektorral kivetítve: KÖLCSÖNKENYÉR VISSZAJÁR – jelentés megbeszélése (szó szerint, átvitt értelemben) majd egy-egy példa a saját életükből – csoportmunka, majd együttes megbeszélés.

2. Asszociációs gyakorlat: Kiinduló szó: CSIZMADIA – az elsőnek súgom, mi jut eszedbe róla? Hangosan mondd ki azt az egy szót! Kígyóvonalban haladva mindig az utolsó elhangzott szóhoz mondanak azonnal egy következőt.

Az utolsó szó után kérdés: Mi lehetett a kiinduló szó? (Tippelés, majd kimondás.)

3. Előismeretek mozgósítása: Csizmadia-műhely képe kivetítve projektorral. Mi volt a csizmadia munkája? Hogyan lett a legényből mester? Mikor lehetett több munkája a csizmadiának, tavasszal vagy ősszel? Miért? – beszélgetés. (Melléklet: kép)

4. Célkitűzés: Olyan népmesével ismerkedünk meg, melynek főszereplői csizmadiák, mert nem is egy, hanem két csizmadia szerepel bele. Huncut csizmadiák a mese címe.

5. Előzetes címvizsgálat: Jóslás cím alapján: Miről szólhat a mese? – néhány előfeltételezés meghallgatása.

JELENTÉSTEREMTÉS

1. Ismerkedés a szöveggel: (Melléklet 1.)

a/ Összerakósdi: a történet négy részre esett szét, összekeveredtek a darabjai: nektek kell összeraknotok.

Segítség: az utolsó mondat – csoportmunka

b/ Felolvasom nektek a mesét. – tanítói bemutató olvasás

2. Spontán reakciók: Kinek tetszett? Miért? Kinek nem tetszett? Miért?

3. Utólagos címvizsgálat: Kinek sikerült legjobban megjósolni a mese tartalmát? – frontális, beszélgetés

4. Új cím adása: Szóban adjatok új címet a mesének! – páros munka – néhány cím meghallgatása

5. Szereplők, helyszínek, idő: Kik a szereplői a történetnek? Hol játszódik, milyen helyszíneken? Mikor játszódik a mese? – frontális, beszélgetés

6. Önálló szövegértési kompetencia ellenőrzése: Állapítsátok meg a szöveggel kapcsolatos állításokról, hogy igazak vagy hamisak! (Melléklet 2. Igaz – Hamis) – egyéni munka

7. Újraolvasás: Most ti fogjátok felolvasni a mesét: mindenki 2 mondatot olvas, akinek a vállát érintem, az folytatja.

8. Tájékozódás a szövegben:

a/ Történetbontás – szerkezet

A történet két részre bontható. Mindkét rész ugyanazzal a mondattal fejeződik be. Húzzátok alá ezeket a mondatokat! (Így aztán János megmaradt.) – páros munka, csoportellenőrzés, majd frontális

b/ Kulcsszavak keresése:

Találjátok meg a történet két kulcsszavát, mely az események idejére utal, és húzzátok alá azokat is! (Tavasszal… – Ősszel…) – páros munka, csoportellenőrzés, majd frontális.

Beszéljétek meg párotokkal majd csoportotokkal azt is, hogy milyen összefüggést láttok a kulcsszavak és a részekre bontás között!

9. Belső hang: Írjátok le nagyon röviden, mit gondolhattak magukban a szereplők az adott szituációban! (Melléklet 3.) A választ a szóvivőktől kérem! – differenciált csoportmunka

10. Szórokonság: Kössétek össze a feladatlapon azokat a szavakat, melyek ugyanazt jelentik! – egyéni munka, ellenőrzés kivetítővel (Melléklet 4.)

11. Némajáték: A meséből kivett megadott részt kell csak mozdulatokkal megjeleníteni a csoportoknak, majd felkészülés után előadni. Mindig a következő csoport próbálja kitalálni, melyik részt játszották el. (Melléklet 5.) – csoportmunka

REFLEKTÁLÁS

1. Vallatószék (forró szék): Mester – János. Először az egyik, majd a másik főszereplő bőrébe bújva kell a széken ülőnek válaszolnia az osztály tanulói által feltett kérdésekre. Kérdezzetek tőlük, de ők csak igazat válaszolhatnak! (Pl.: Miért mondta mester uram Jánosnak, hogy halat fognak enni estére?)

2. Egyetértés-játék: A szöveg tartalma alapján kell olyan megállapításokat tennetek, amelyekkel mindannyian egyet tudtok érteni. – csoportmunka, majd közös ellenőrzés. (Melléklet 6.)

3. Visszatérés a közmondásra: miért ezt választottam vajon? Vélemények, tanulság – beszélgetés.

4. Házi feladat: illusztráció készítése a mese tanuló által kiválasztott mozzanatához. Tartalommondás szempontváltással: Képzeld valamelyik főszereplő helyébe magad! Az ő nevében mondd el a mesét!

5. Az óra értékelése: a/tanítói, b/tanulói: Csak az arcoddal mutasd, hogyan érezted magad a mai órán!

Óra végi szervezés

Mellékletek:

1. Szöveg:

----------------------------------------------------------------------------------------------------

A csizmadiának volt egy legénye. Tavasszal, mikor a munka megszűnt, a legényt nem akarta elküldeni, mert jó munkás volt, azt mondta neki:

− János, én nem küldöm el magát, de látja, nincs munka, majd a szőlőben is dolgozgatunk egyet-mást! Maradjon itt, kimegyünk kapálni!

A legény beleegyezett, mert munka máshol sincs, mit barangoljon.

Kimentek kapálni, azt mondja a mester:

− János, iparkodjunk, estére halat eszünk!

----------------------------------------------------------------------------------------------------

János nagyon szerette a halat, dolgozott is szorgalmasan.

Este, mikor hazamentek, nagy tál bablevest vitt be az asszony, János egy tányérral megevett, a kanalát letette.

A mester kérdi tőle: − János, miért nem eszik? Már jóllakott?

− Nem eszem több levest, mert halat nem bírok majd.

− Hát ez nem hal? − kérdi a mester.

− Hogy volna hal, hiszen bab! − feleli János.

− Hát, ha nem hal, János, akkor odaadom a könyvét, elmehet.

Elgondolta a legény, akárhova megy, most nincs munka. Fogta a kanalát, megkeverte a bablevest, nézte, azt mondta:

− Hal ez csakugyan, csak még apró!

Így aztán János megmaradt.

----------------------------------------------------------------------------------------------------

Ősszel, mikor már volt munka elegendő, egy ebéd alkalmával János kinézett az ablakon, s így szólott a mesternek:

− Mester úr, nézze csak a szomszéd ház tetején a medve hogy sétál!

Kinéz a gazda, azt mondja a fiúnak:

− Maga meg van bolondulva, János! A macskát medvének nézi?

− Hát nem medve az, mester úr? − kérdi.

− Hát hogy volna medve, macska az!

----------------------------------------------------------------------------------------------------

− Hát ha nem medve, adja ki a vándorkönyvemet!

Akkor könnyen beszélt, mert a munka megindult. Azt mondja a mester a feleségének: − Hozd be, anyjuk a szemüvegemet a műhelyből, majd felteszem, megnézem jobban.

Fölteszi, azt mondja:

− János, magának igaza van! Medve az még, csak kicsike!

Így aztán János megmaradt.

2. Igaz – Hamis

1. Tavasszal a csizmadia el akarta küldeni a legényét. I H

2. A kapálás után hal volt vacsora. I H

3. János nem ette meg a bablevest. I H

4. A legény medvének nézte a macskát. I H

5. Huncutságra huncutság a válasz. I H

6. János mindkétszer megmaradt. I H

3. Belső hang

1. csoport: Mit gondolhatott magában a csizmadiamester, mikor ezt mondta:

- János, iparkodjunk, estére halat eszünk!

2. csoport: Mit gondolhatott magában János, mikor ezt mondta:

- Hal ez csakugyan, csak még apró!

3. csoport: Mit gondolhatott magában János, mikor ezt mondta:

- Mester úr, nézze csak a szomszéd ház tetején a medve hogy sétál!

4. csoport: Mit gondolhatott magában a csizmadiamester, mikor ezt mondta:

- János, magának igaza van! Medve az, csak még kicsike!

4. Szórokonság

Kössétek össze azokat a szavakat, melyek ugyanazt jelentik!

iparkodik kóborol

csizmadia csalafinta

barangol igyekszik

huncut varga

5. Némajáték

1. csoport:

Este, mikor hazamentek, nagy tál bablevest vitt be az asszony, János egy tányérral megevett, a kanalát letette.

2. csoport:

Fogta a kanalat, megkeverte a bablevest, nézte, azt mondta:

- Hal ez csakugyan, csakhogy még apró!

3. csoport:

Ősszel, mikor már volt munka elegendő, egy ebéd alkalmával János kinézett az ablakon, s így szólott a mesternek:

- Mester úr, nézze csak a szomszéd ház tetején a medve hogy sétál!

4. csoport:

Azt mondja a mester a feleségének: - Hozd be anyjuk, a szemüvegemet a műhelyből, majd fölteszem, megnézem jobban.

Fölteszi, azt mondja:

- János, magának igaza van! Medve az, csak még kicsike!

6. Egyetértés-játék

Egyetértünk abban, hogy a csizmadiamester nem………………………….....

Egyetértünk abban, hogy János ……………………………………………….

« Előző | Következő »