A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.

- A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.
- 1. fejezet: Bevezetés „ A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.” című kurzushoz
  - Köszönet
- 2. fejezet: Iránytű a látásfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 2.1. A látássérült gyermek
  - 2.2. Hogyan mutassuk be a látássérülést kisgyermekeknek?
    - 2.2.1. Az érzékenyítés didaktikai lépései
    - 2.2.2. A látássérülésről gyermekeknek
    - 2.2.3. Helyes kommunikáció látássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 3. Saját élményű gyakorlatok a látássérülés megismeréséhez
  - 3.1. Az érzékenyítés feladata
  - 3.2. Gyakorlatok
    - 3.2.1. Gyakorlat: Étel, ital elfogyasztása bekötött szemmel (bármely korosztály számára)
    - 3.2.2. Gyakorlat: Nehezített olvasás (olvasni tudó gyermekek számára)
    - 3.2.3. Gyakorlat: Mogyorókrémes/lekváros szendvics készítése és elfogyasztása (bármely korosztály számára)
    - 3.2.4. Gyakorlat: Tapintható képek, játékok készítése (bármely korosztály számára)
    - 3.2.5. Gyakorlat: Braille- ábécé (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.6. Gyakorlat: Keresd a világítótornyot! Az ép hallás jelentősége látássérülés esetén (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.7. Gyakorlat: Homályos látás (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.8. Gyakorlat: Játék csörgőlabdával
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 4. fejezet: Iránytű a hallásfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 4.1. A hallássérült gyermek
  - 4.2. Hogyan mutassuk be a hallássérülést kisgyermekeknek?
    - 4.2.1. Az érzékenyítés didaktikai lépései
    - 4.2.2. A hallássérülésről gyermekeknek
    - 4.2.3. Helyes kommunikáció hallássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 5. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a hallássérülés megismeréséhez
  - 5.1. Az érzékenyítés feladata
  - 5.2. Gyakorlatok
    - 5.2.1. Gyakorlat: Enyhe nagyothallás (bármely korosztály számára)
    - 5.2.2. Gyakorlat: Hallássérülés, a zajforrások kiszűrése (kisiskolás korosztály számára)
    - 5.2.3. Gyakorlat: Kommunikáció beszéd nélkül (bármely korosztály számára)
    - 5.2.4. Gyakorlat: Szájról olvasás (iskolás korosztály számára)
    - 5.2.5. Gyakorlat: Szájról olvasás óvodásoknak (óvodás, kisiskolás korosztály számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. fejezet: Iránytű a mozgásszervi fogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 6.1. A mozgásszervi fogyatékos (mozgáskorlátozott) gyermek
  - 6.2. Hogyan mutassuk be a mozgásszervi fogyatékosságot kisgyermekeknek?
  - 6.3. A mozgásszervi fogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktika lépései
  - 6.4. Helyes kommunikáció mozgássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a mozgásszervi fogyatékosság megismeréséhez
  - 7.1. Gyakorlatok
    - 7.1.1. Gyakorlat: manipulációs és kreatív tevékenységek egy kézzel vagy láb használatával
    - 7.1.2. Gyakorlat: kenyérkenés, csomagolt édesség kibontása egy kézzel
    - 7.1.3. Gyakorlat: öltözködés egy kézzel
    - 7.1.4. Gyakorlat: sportjátékok
    - 7.1.5. Gyakorlat: közlekedés segédeszközzel
    - 7.1.6. Gyakorlat: kommunikáció beszéd nélkül
    - 7.1.7. Gyakorlat: „mozdulatlanul”
    - 7.1.8. Gyakorlat: szituációs játék
    - 7.1.9. Gyakorlat: mozgáskorlátozott felnőttel való találkozás, beszélgetés
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. fejezet: Iránytű az autizmus elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 8.1. Az autizmus spektrum zavarral küzdő gyermek
  - 8.2. Hogyan ismertessük meg az autizmust kisgyermekekkel?
  - 8.3. Az érzékenyítés didaktikai lépései
  - 8.4. Az autizmusról gyermekeknek
  - 8.5. Hogyan legyek egy autista kisgyermek barátja?
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 9. fejezet: Saját élményű gyakorlatok az autizmus megismeréséhez
  - 9.1. Az érzékenyítés feladata
  - 9.2. Gyakorlatok
    - 9.2.1. Gyakorlat: Hiperszenzitivitás- figyelemmegosztás I. (bármely korosztály számára)
    - 9.2.2. Gyakorlat: Hiperszenzitivitás II. (kisiskolás korosztály számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 10. fejezet: Iránytű az értelmi fogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 10.1. Az értelmi fogyatékos gyermek
  - 10.2. Hogyan ismertessük meg az értelmi fogyatékosságot kisgyermekekkel?
  - 10.3. Az értelmi fogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktikai lépései
  - 10.4. Helyes kommunikáció értelmi fogyatékos személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 11. fejezet: Saját élményű gyakorlatok az értelmi fogyatékosság megismeréséhez
  - 11.1. Gyakorlatok
    - 11.1.1. Gyakorlat: Én, Te, Ő – Nem vagyunk egyformák (óvoda, iskola 1-2.osztály)
    - 11.1.2. Gyakorlat: Ki az okosabb? Frusztrációs helyzet megélése (3-4. osztályos gyermekeknek)
    - 11.1.3. Gyakorlat: Kommunikációs akadálymentesítés
    - 11.1.4. Gyakorlat: Kommunikáció piktogramokkal
    - 11.1.5. Gyakorlat: Muzsikálás színes kotta segítségével
    - 11.1.6. Gyakorlat: Könnyen érthető konyha - receptkészítés
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 12. fejezet: Iránytű a beszédfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 12.1. A beszédfogyatékos gyermek
  - 12.2. Hogyan mutassuk be a beszédfogyatékosságot kisgyermekeknek?
  - 12.3. A beszédfogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktika lépései
  - 12.4. Helyes kommunikáció beszédfogyatékos személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 13. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a beszédfogyatékosság megismeréséhez
  - 13.1. Gyakorlatok
    - 13.1.1. Gyakorlat: „Suttogó szólánc” A túl halk beszéd megértése.
    - 13.1.2. Gyakorlat: „Hang nélkül.” A beszédképtelenség élményének megtapasztalása.
    - 13.1.3. Gyakorlat: „Kimondani a kimondhatatlant.”
    - 13.1.4. Gyakorlat: „Máshogy mondom, furcsa módon” érzékenyítés a dadogó személyek iránt (3-4.osztályos iskolások számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 14. fejezet: A kurzus zárása és értékelése, gyakorlati vizsgafeladatok
  - 14.1. A kurzusteljesítés értékelése
  - 14.2. Választható gyakorlati feladatok

« Előző | Következő »

# 10.1. Az értelmi fogyatékos gyermek

Értelmi fogyatékos gyermekek sérülése általában már az óvodáskort megelőzően, közvetlenül szülés után vagy kora gyermekkorban felismerhető. A jól szervezett és hatékony korai fejlesztés jelentősen segítheti az óvodai beilleszkedést és az óvodaérettség elérését. Óvodába lépéskor jellemző a bizonytalan nagymozgás, ügyetlen manipuláció, előfordulhatnak sztereotip mozgások. Szobatisztaság kialakulatlan, beszédértés gyenge, sok esetben a kommunikáció súlyosan akadályozott. Sérült a figyelem, a motiváció, az emlékezet és a kitartás (32/2012.EMMI rendelet).

Az értelmi fogyatékosság súlyossága, a tanulók fejlesztési szükséglete szerint a köznevelési törvény a következő csoportokat különbözteti meg.

Az enyhén értelmi fogyatékos tanulók a tanulásban akadályozott gyermekek körébe tartoznak, akik az idegrendszer biológiai és/vagy genetikai okra visszavezethető gyengébb funkcióképessége, illetve a kedvezőtlen környezeti hatások folytán tartós, átfogó akadályozottságot, tanulási nehézségeket, tanulási képességzavart mutatnak

A középsúlyosan értelmi fogyatékos gyermekek igen eltérő egyéni adottságokkal bírnak, fejlesztésük során egyénenként is eltérő nevelési, oktatási igények és szükségletek jelentkeznek. A fejlesztés szokásos útjait, módszereit jelentősen módosítja a kommunikáció és a beszéd fejlődésének sajátos útja, a megismerő funkciók késleltetettsége, a lassúbb tanulási tempó, a figyelem ingadozása, az alacsonyabb fokú terhelhetőség. Mindezek konkrétan megfigyelhető és mérhető fejlődésbeli elmaradást okoznak ép kortársaikhoz viszonyítva.
(32/2012.EMMI rendelet).

« Előző | Következő »