A biológia alapjai tanító- és óvóképzős hallgatók számára

- A biológia alapjai tanító- és óvóképzős hallgatók számára
- Előszó
- 1. fejezet: A változatos élővilág kialakulásának feltételei és körülményei
  - 1.1. Az élet kialakulásához szükséges feltételek (fizikai és kémiai evolúció)
  - 1.2 A biológiai evolúció fontosabb állomásai
  - 1.3. A kontinensek helyzetének hatása az élőlények elterjedésére
  - 1.4. Az éghajlat hatása az élővilágra
  - Feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. fejezet: Az élőlények szerveződési szintjei
  - 2.1. Egyed alatti szerveződési (infraindividuális) szintek
  - 2.2. Egyed feletti (szupraindividuális) szintek
  - 2.3. A fejlődéstörténeti rendszerezés alapjai
    - 2.3.1. A törzsfejlődés bizonyítékai:
  - 2.4. A fejlődéstörténeti rendszerezés főbb csoportjai
  - 2.5. A rendszerezés alapegysége a faj
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 3. fejezet: Egysejtűek
  - 3.1. Prokarióták
    - Heterotrófok
    - Autotrófok
  - 3.2. Eukarióták
  - 3.3. Egysejtű állatok
  - 3.4. Egysejtű növények
  - 3.5. Gombaszerű egysejtűek
  - 3.6. Vírusok, mint élettevékenységeket átprogramozó „lények”
    - 3.6.1. A vírusok általános jellemzése
    - 3.6.2. A vírusok típusai
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 4. fejezet: Többsejtű növények
  - 4.1. Moszatok
    - 4.1.1. Zöld moszatok
    - 4.1.2. Barázdásmoszatok
    - 4.1.3. Sárgásmoszatok
    - 4.1.4. Barnamoszatok
    - 4.1.5. Vörösmoszatok
  - 4.2. Mohák (Bryophyta)
    - 4.2.1. A mohák jelentősebb rendszertani csoportjai
  - 4.3. Harasztok (Pteridophyta)
    - 4.3.1. A harasztok főbb rendszertani csoportjai
  - 4.4. Nyitvatermők (Gymnospermatophyta)
    - 4.4.1. A nyitvatermők rendszertani csoportjai
  - 4.5. Zárvatermők (Angiospermatophyta)
    - 4.5.1. A zárvatermők főbb rendszertani csoportjai
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 5. Többsejtű gombák és zuzmók
  - 5.1. Rajzóspórás gombák
  - 5.2. Járomspórás gombák
  - 5.3. Tömlősgombák
  - 5.4. Bazídiumos gombák
  - 5.5. Zuzmók
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 6. fejezet: Többsejtű állatok
  - 6.1. Szivacsok (Porifera) törzse
    - 6.1.1. A szivacsok általános jellemzése
    - 6.1.2. Szaporodásuk
    - 6.1.3. A szivacsok jelentősége
  - 6.2. A csalánozók törzse
    - 6.2.1. A csalánozók
    - 6.2.2. Csalánozók előfordulása
  - 6.3. Laposférgek
  - 6.4. Fonalférgek
  - 6.5. Gyűrűsférgek
  - 6.6. Puhatestűek (Mollusca)
    - 6.6.1. Kagylók
    - 6.6.2. Csigák
    - 6.6.3. Fejlábúak
  - 6.7. Ízeltlábúak (Arthropoda)
    - 6.7.1. A rovarok általános jellemzése
    - 6.7.2. A rovarok (hatlábúak) fontosabb rendszertani csoportjai
  - 6.8.Tüskésbőrűek (Echinodermata) törzse
  - 6.9. Előgerinchúrosok (zsákállatok) és fejgerinchúrosok törzse
  - 6.10. Gerincesek (Vertebrata)
    - 6.10.1. Halak (Pisces)
    - 6.10.2. Kétéltűek (Amphibia)
    - 6.10.3. Hüllők (Reptilia)
    - 6.10.4. Madarak (Aves)
      - A madarak fontosabb csoportjai - előfordulásuk
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 1
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 2
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 3.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 4.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 5.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 6.
    - 6.10.5.Emlősök (Mammalia)
      - Rendszerezésük – elterjedésük 1.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 2.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 3.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 4.
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. fejezet: Hazai életközösségek
  - 7.1. Élőlények és környezetük
    - 7.1.1. Ökológiai alapfogalmak
    - 7.1.2. Az együttélés formái
    - 7.1.3. Az élőhelyek minősége
    - 7.1.4. A fülke (niche) fogalma
    - 7.1.5. A táplálék-piramis (Elton-piramis)
  - 7.2. Hazai erdők élővilága
  - 7.3. A füves területek élővilága
  - 7.4. A víz és vízpart élővilága
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. fejezet: Magyarországon termesztett növények és védelmük
  - 8.1. Szántóföldi növénytermesztés
  - 8.2. Magyarországon termesztett zöldségfélék
  - 8.3. Magyarországon termesztett főbb gyümölcsfélék – régi magyar gyümölcsfajták védelme
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. fejezet: Tenyésztett állatok
  - 9.1. Őshonos magyar háziállatok (nemzeti kincsek)
  - 9.2. Legelterjedtebb háziállatfajták
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 10. fejezet: Az élő természet védelme
  - 10.1. Az élőlények sokféleségének (biodiverzitás) jelentősége és megőrzési lehetőségei
  - 10.2. Természetvédelem
    - 10.2.1 Nemzetközi természetvédelmi kategóriák
    - 10.2.2. Magyarországon alkalmazott természetvédelmi kategóriák
  - 10.3. Magyarország nemzeti parkjai
    - 10.3.1. Hortobágyi Nemzeti Park
    - 10.3.2. Kiskunsági Nemzeti Park
    - 10.3.3. Körös-Maros Nemzeti Park
    - 10.3.4. Aggteleki Nemzeti Park
    - 10.3.5. Bükki Nemzeti Park
    - 10.3.6. Balaton-felvidéki Nemzeti Park
    - 10.3.7. Őrségi Nemzeti Park
    - 10.3.8. Fertő-Hanság Nemzeti Park
    - 10.3.9. Duna-Dráva Nemzeti Park
    - 10.3.10. Duna-Ipoly Nemzeti Park
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 11. fejezet: Összegzés – gyakorlás – ellenőrzés
  - Feladatok

« Előző | Következő »

# 5.5. Zuzmók

A zuzmók gombák és fotoszintetizáló mikroorganizmusok együttélésével (szimbiózis) alakultak ki, így nem tekinthetők egyszerű élőlényeknek. A zuzmókat, mint összetett lényeket mégis külön fajonként nevezték el a rendszerezők. A legtöbb zuzmó fonalas felépítésű tömlős gombából és egysejtű kék-vagy zöld moszatokból épül fel. A gombafonalak az adott környezetből felszívják a vizet és az abban található ásványi sókat, ionokat, amelyet átadnak a fotoszintetizáló kékbaktériumoknak vagy moszatoknak, amelyért cserébe szerves anyagokat kapnak. A zuzmók pionír élőlényeknek tekinthetők, mert a sziklák felületén is képesek megtelepedni. A zuzmósavak lassan feloldják a kőzetet, így fontos szerepük van a kőzetek aprózásában, talaj képzésében. Szinte minden élőhelyen előfordulnak. A kedvezőtlen környezeti tényezőket kiszáradva, nyugalmi állapotban vészelik át. A zuzmók - fajtól függően – változatos telepeket hoznak létre. Felépítésükre általánosan jellemző, hogy a zuzmótelepet gombafonalakból álló felső gombaréteg (gombakéreg) határolja. A telep belsejét moszatsejtek és gombafonalak alkotják. A telep alsó részét is gombafonalak képezik, amelyek az aljzathoz (például kövekhez, fák kérgéhez) rögzítik az egész telepet.

A zuzmó felépítése
forrás: m.cdn.blog.hu

A talaj képzése mellett másik gyakorlati jelentőségük, hogy a legtöbb zuzmótelep érzékenyen reagál a levegő kén-dioxid tartalmára. Az érzékenyebb fajok, mint például a tölgyfazuzmó, vagy a rénszarvas zuzmó csak olyan területeken fordulnak elő, ahol nincs vagy csak nagyon minimális mennyiségű kén-dioxid van a levegőben. (Általában a kiálló telepeket képező „lombos” zuzmók az érzékenyebbek.) A környezet- és természetvédelem gyakorlatában nagy jelentősége van a zuzmóknak, hiszen már néhány évtizede alkalmazzák a légszennyezés mértékének jelzésére a zuzmó-indikációt, amely az epifiton (fán élő) zuzmófajok meglétén, tömegességén vagy hiányán alapszik. Bizonyos zuzmófajok nagyon érzékenyek a levegő kén-dioxid tartalmának emelkedésére. Ennek következtében a zsúfolt nagyvárosok és ipari telepek erősen szennyezett levegőjű területeiről a zuzmók teljesen eltűntek, és az úgynevezett zuzmósivatagok alakultak ki. (Magyarországon vannak olyan projektek, melyekhez csatlakozva zuzmótérképezéssel végezhetnek levegőtisztasági vizsgálatokat a közoktatási intézmények diákjai)

A zuzmók meghatározása és rendszerezése nem könnyű feladat, legtöbbnek nincs magyar elnevezése, ezért csak néhány érdekes és hazánkban is előforduló fajról teszünk említést. A hideg övben tömegesen fordul elő a rénszarvaszuzmó, amely a tundrákon a rénszarvasok fontos tápláléka, de Magyarország erdeiben is előfordul. Telepe világosszürke és fák lombkoronájára hasonló alakzatot képez. Fák ágaihoz elágazó formájú, sárgás elágazó lemezes telepeket képez a tölgyfazuzmó, melynek finom illata van, így az illatszeripar alapanyagként felhasználja. Gyakori a falakon előforduló sárga fali zuzmó és a térképzuzmó. A közönséges serlegzuzmó az erdők talajszintjén látható. Érdekességként megemlítjük a sivatagokban is megélő mannazuzmót, amelynek kiszáradt telepeit időnként a szél leszakítja, felemeli, messzire szállítja, majd a sivatag távolabbi helyein „mannaesőként vagy égi táplálékként” lehullik.

Tölgyfazuzmó
forrás: lichens.lastdragon.org

Rénszarvaszuzmó
forrás: sulinet.hu

Serlegzuzmó
forrás: pctrs.network.hu

Sárga fali zuzmó
fotó: Démes Emőke (wikimedia.org)

Térképzuzmó
forrás: homepagemodules.de

## Zuzmók és a légszennyezés

« Előző | Következő »