Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika

- Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika
- Célok
- 1. lecke: A diagnosztika, a gyógypedagógiai pszichodiagnosztika fogalma, elméleti alapjai
  - 1.1. A diagnosztika fogalma, modelljei
  - 1.2. A diagnosztikus kérdések megközelítésének lehetőségei a gyógypedagógiában
  - 1.3.A diagnosztika új útjai és jövője
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 2. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere, etikai kérdések, szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában, diagnosztikus protokollok alkalmazása
  - 2.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere
  - 2.2. A szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában
  - 2.3. Etikai kérdések a diagnosztikus munkában
  - 2.4. Diagnosztikus protokollok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 3. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika vizsgáló eljárásai: a tesztelés
  - 3.1. A tesztek alapgondolata
  - 3.2. A pszichológiai tesztek fajtái
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 4. lecke: Az anamnézis ismertetése, szerepe a diagnosztikus tevékenységben
  - 4.1. Az anamnézis fogalma és szerepe a diagnosztikus munkában
  - 4.2. Az anamnézis felvételének körülményei
  - 4.3. Az anamnézis meghatározott szempontjai
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 5. lecke: A megfigyelés, mint módszer a diagnosztikus munkában
  - 5.1. A megfigyelés, mint módszer
  - 5.2. A megfigyelés szerepe a komplex vizsgálatokban
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 6. lecke: Az intelligencia fogalma és mérése
  - 6.1. Az intelligencia fogalma
  - 6.2. Az intelligencia mérési lehetőségei, az intelligencia kvóciens kialakulása
  - 6.3. Az intelligencia megközelítései
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 7. lecke: Az intelligencia mérése I.
  - 7.1. A Budapesti Binet intelligenciateszt
  - 7.2. A Wechsler-féle intelligenciavizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 8. lecke: Az intelligenciatesztek ismertetése II.
  - 8.1. A Raven-féle vizsgálati elv és a Raven-teszt
  - 8.2. A Snijders-Oomen – féle nonverbális intelligenciateszt
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 9. lecke: A vizuális percepció, a vizuo-motoros koordináció vizsgálata: A Frostig és a Bender tesztek
  - 9.1. Frostig-teszt
  - 9.2. Bender tesztek
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 10. lecke: Az emberalak-ábrázolás Goodenough-féle minősítése és értékelése
  - 10.1. Az emberalak-rajz értékelése Goodenough módszerével
  - 10.2. Interkorrelációs kapcsolatok a Goodenough-féle emberábrázolás kapcsán
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 11. lecke: Vizsgálatok korai életkorban és értelmi elmaradás esetén
  - 11.1. Korai életkorban elvégezhető vizsgálatok
  - 11.2. Értelmi elmaradás esetén alkalmazható vizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 12. lecke: Személyiségvizsgáló eljárások
  - 12.1. A projektív tesztek
  - 12.2. Széles körben alkalmazott projektív eljárások
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 13. lecke: A komplex vizsgálati eredmények és a szakértői vélemény
  - 13.1.A szakértői vélemény kialakítása, tartalma
  - 13.2. A szülők tájékoztatása a vizsgálat eredményeiről
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- Kérdések és feladatok

« Előző | Következő »

# 9.1. Frostig-teszt

A vizuális percepció vizsgálatára kidolgozott módszer a DTVP, azaz Developmental Test of Visual Perception Marianne Frostig nevéhez köthető, Frostig-teszt néven is ismert eljárás. A teszt kialakításának koncepciója az volt, hogy a percepció fejlődésének zavarai és a tanulási nehézségek között szoros kapcsolat van, így egy olyan diagnosztikai és terápiás eljárás kidolgozása volt a cél, aminek a segítségével a percepciós nehézségek diagnosztizálhatók.

A Frostig-teszt 4-7 éves gyermekek egyéni és csoportos vizsgálatára alkalmas, öt szubtesztet tartalmaz, amelyek öt percepciós készséget fednek le.

1. Szem-kéz koordináció: egyre szűkülő vonalközben, ábrákat vízszintes irányban összekötő rajzolást igénylő feladatokat, illetve különböző irányú, vonalhúzásos feladatokat tartalmaz a szubteszt. Ez a percepciós készség a látási és a mozgási ingerek összerendezését jelenti (pl. rajzolás, írás, labdadobás).
2. Alak-háttér percepció: egyszerű alakzatok felismerése és rajzos lekövetése, nagyobb gyermekeknél bonyolultabb formák és rejtett ábrák felismerése és lekövetése, háttérből való kiemelése. Ez a percepciós készség alak és a háttér megkülönböztetését jelenti, azaz egy alakzat felismerése során azokat ragadjuk ki a vizuális mezőből, amire a figyelmünk irányul, azaz egy tárgyat egy háttérrel való kapcsolatban észlelünk pontosan (pl. tájékozódás egy könyv lapján, betűfelismerés egy szóban, stb.).
3. Alak konstancia: kör és négyzet állandósságának felismerése és rajzos lekövetése. Ez a percepciós készség azt jelenti, amikor egy tárgy formáját állandónak észleljük annak ellenére, hogy mekkora a nagysága, milyen a színe vagy az elrendezettsége (pl. olvasáskor betű felismerése, geometrikus formák felismerése, stb.).
4. Térbeli helyzet: ábrákon az irányazonosság, az iránykülönbség felismerése. Ez a percepciós készség a tárgy téri elhelyezkedése és az észlelő közötti kapcsolatot jelenti (pl. tájékozódás az irányokban).
5. Térbeli viszony: pontrendszerekben megjelenített alakzatok azonos elrendezésű pontrendszerbe másolása. Ez a percepciós készség a tárgyak önmagukhoz, illetve egymáshoz való kapcsolatát jelenti.

A Frostig-teszt értékelése hasonló, mint a Wechsler-tesztek értékelése, hiszen az elért nyerspontokhoz standard pontokat rendelve állapítható meg a percepciós kvóciens (PQ). Az egyes percepciós területek fejlettsége is meghatározható, így az egyéni terápia kiindulópontja lehet. Az olvasás- és írászavarok prognózisára a teszt részben alkalmas, inkább az olvasás-írás elsajátításához szükséges percepciós zavarokat hivatott mérni (Gerebenné, 1995). A Frostig teszt a diagnosztikai protokoll szerint a specifikus tanulási zavarok diagnosztikájában pszichológus személyéhez rendelhető (Dékány és Mohai, 2012).

« Előző | Következő »