A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban I.

- A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban I.
- 1. fejezet: Bevezetés „A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban I.” című kurzusokhoz
  - Köszönet!
- 2. fejezet: A társadalmi érzékenyítés
  - 2.1. Az érzékenyítésről általánosságban
  - 2.2. A társadalmi érzékenyítés mint beavatkozási stratégia a Fogyatékosságügyi Világjelentésben
  - 2.3. A társadalmi érzékenyítés folyamata a rehabilitáció új, kettős irányú paradigmájában
  - 2.4. A társadalmi érzékenyítés lehetőségei a gyógypedagógus tevékenységében
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 3. fejezet: A fogyatékosság elfogadására irányuló szemléletformálás módszertani alapjai
  - 3.1. Az attitűd és a viselkedés közti kapcsolat
  - 3.2. A fogyatékossággal kapcsolatos szemléletváltást befolyásoló tényezők
  - 3.3. A környezet negatív attitűdjének hatása a fogyatékos gyermekek beilleszkedésére
  - 3.4. A fogyatékosság megismeréséhez, megértéséhez segítségül hívható módszerek
    - 3.4.1. Érvek a szimulációs gyakorlatok mellett
    - 3.4.2. Ellenérvek a szimulációs gyakorlatok önálló módszerként történő alkalmazásáról
    - 3.4.3. A szimulációval párhuzamosan alkalmazható érzékenyítő módszerek
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 4. fejezet: A mese pedagógiai vonatkozásai, lehetőségei az érzékenyítésben
  - 4.1. A biblioterápia fogalma, célja, alkalmazásának területei
    - 4.1.1. A biblioterápia a fogyatékosság elfogadásának szolgálatában
  - 4.2. A történetek kiválasztásának szempontjai
    - 4.2.1. Hybertson kritériumrendszere
    - 4.2.2. Blaska könyvválasztási szempontjai
  - 4.3. A történetbe vonódás fázisai
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 5. fejezet: A mese módszere az óvodáskorú gyermekek társadalmi érzékenyítésében
  - 5.1. A mese fogalma
  - 5.2. A népmese és a műmese alkalmazása az érzékenyítő foglalkozásokon
  - 5.3. A mese szerepe az óvodai érzékenyítő programban
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. fejezet: Az érzékenyítés kiinduló pontja: a fogyatékosság fogalmának korszerű értelmezése
  - 6.1. A fogyatékosság, mint alapfogalom
  - 6.2. Értelmezési keretek
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. fejezet: Méltányos kifejezések a fogyatékosság témakörében
  - 7.1. Minek nevezzelek? A méltányos kifejezések jelentősége.
  - 7.2. Tipikus hibák a fogyatékos személyekkel kapcsolatos fogalomhasználatban
  - 7.3. Ajánlott és kerülendő kifejezések a fogyatékosság témakörében
  - 7.4. A kisgyermekekkel foglalkozó pedagógusok missziója az érzékenyítésben
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. fejezet: Érzékenyítő foglalkozás tervezése, összeállítása irodalmi alkotás alapján
  - 8.1. Mi a foglalkozásterv?
  - 8.2. Az irodalmi alkotás kiválasztása
  - 8.3. Foglalkozásterv minta - részletes
    - 8.3.1. A foglalkozás célja, fejlesztendő kompetencia
    - 8.3.2. Összefoglaló az eszköz szükségletről, segédanyagokról
    - 8.3.3. A foglalkozás időkerete és menete
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 9. fejezet: Gyógypedagógus-hallgatók irodalmi alkotásai érzékenyítő foglalkozásokhoz
  - 9.1. Kata világa
  - 9.2. Érzékenyítő irodalmi alkotások a tehetséggondozó tábor résztvevőitől
    - 9.2.1. Sima Soma
    - 9.2.2. Röfi a háromlábú vak kismalac
    - 9.2.3. Pepi, Teó és Gibi
    - 9.2.4. A csodatű
    - 9.2.5. Varázstükör
  - 9.3. További ajánlások
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 10. fejezet: Hogyan készítsünk forgatókönyvet óvodai vagy iskolai érzékenyítő eseményhez?
  - 10.1. Mi a forgatókönyv?
  - 10.2. Egy érzékenyítő esemény címének megválasztása
  - 10.3. A forgatókönyv elkészítésének szempontjai
    - 10.3.1. Mely korcsoportnak tervezünk foglalkozást?
    - 10.3.2. Hogyan illeszkedik a nevelési programba?
    - 10.3.3. Milyen rendszerességgel és milyen időtartamban?
    - 10.3.4. Mekkora a résztvevő gyermekek létszáma?
    - 10.3.5. Milyen összetételű a résztvevők csoportja?
    - 10.3.6. Milyen személyi erőforrások mozgósíthatók?
    - 10.3.7. Milyen infrastruktúra áll rendelkezésre?
    - 10.3.8. Milyen tárgyi eszközök szükségesek?
    - 10.3.9. Milyen érzékenyítő módszert, módszereket (vagy módszerek kombinációját) alkalmazunk?
    - 10.3.10. A foglalkozás kommunikációja, a nyilvánosság biztosításának lehetőségei
  - 10.4. Forgatókönyv sablon
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 11. fejezet: Mesegyűjtemény kisgyermekek érzékenyítéséhez
  - 11.1. Magyar nyelvű kiadványok
  - 11.2. Idegen nyelvű kiadványok
  - Összefoglalás
- 12. A kurzus zárása. Teszt

« Előző | Következő »

# 9.2.2. Röfi a háromlábú vak kismalac

Röfi a háromlábú vak kismalac

Farkas-Csamangó Petra meséje

Egyszer volt hol nem volt, volt egyszer egy nagyon pici országban egy nagyon pici falu, ahol egy kedves kistanyán élt egy gazda és egy gazdasszony.

A gazda és a gazdasszony fáradhatatlanul dolgoztak ezen a kistanyán éjjel-nappal. Állatokat tenyésztettek és növényeket termesztettek. Nyugalmasan és békében éldegéltek, mint a hétköznapi parasztok. Nem is róluk szól a mesém, hanem ennek a tanyának egy különleges lakójáról Röfiről.

Röfi egy napsütötte őszi reggelen született 12 testvérével. A kismalackát, amikor meglátta a gazdasszony elszörnyedt, mert vakon és csak három lábbal született. Első gondolata az volt, hogy elpusztítja ezt a rondaságot, de ahogy jobban megfigyelte a kis háromlábút észrevette, hogy nagyon is egészséges a kis testi fogyatékosságai ellenére. Ő röfögött és vonított a leghangosabban a malackák közül, így a gazdasszony elnevezte Röfinek.

Röfi nagyon vidám és barátságos állatka volt, viszont nehéz dolga volt a testvéreivel, mert minden játékból kihagyták. Mivel a három lábán csak bicegett és látni sem látott nem tudott velük szaladgálni, fogócskázni, ezért Röfi magányosnak érezte magát. Olykor- olykor csak üldögélt a disznóól egyik sarkában és szomorúan lógatta az orrát azon gondolkodva, hogy miért lett más, mint a testvérei, miért nem születhetett ő is normálisnak? Ekkor még nem tudta, hogy a hallása és szaglása sokkal fejlettebb a többiekénél.

Egy éjszaka, amikor mindenki nyugovóra tért a kis háromlábú furcsa neszt hallott a tyúkól felől. A hangokból rájött, hogy nem emberi lépteket hall, hanem egy idegen állat mocorgását. Hangosan elkezdett röfögni, mert érezte, hogy valami rossz történik. A nagy vonításra felkelt a gazda és kirohant az ólokhoz, ahol egy rókát látott eliszkolni. A gazda nem értette, hogy miért vonított annyira Röfi, de Röfi mamája rájött, hogy a kismalac különleges képességekkel rendelkezik és megmentette a tyúkokat a rókavésztől.

Ettől az éjszakától kezdve a kismalac maga is rájött, hogy más, mint a testvérei és a hallására és szaglására támaszkodva még ha bicegve is, de már könnyen tájékozódott a baromfi udvarban és nem ment neki senkinek és semminek.

Röfi élete viszont akkor változott meg igazán, amikor megismerkedett Felhővel a kisbáránnyal. Felhőt nem zavarta, hogy a malac biceg és nem lát, mert ennek ellenére egy kedves és jókedvű állatka volt. Röfi és Felhő innentől kezdve majdnem minden percüket együtt töltötték és sokat nevetgéltek, játszottak.

Három hónappal később a rókavész megismétlődött. A gazda ismét kirohant a nagy vonításra, melyet Röfi csapott és ismét látta eliszkolnia a rókát. Ekkor felismerte, hogy a kismalac mentette meg a tyúkokat a vörös bundástól, így a háromlábú lett a baromfiudvar védelmezője. A kis röfögő testvérei először irigykedtek, majd beismerték, hogy Röfinek sokkal több jó tulajdonsága van, mint hibája.

Röfi azóta is boldogan él testvéreivel, barátjával, Felhővel, és a többi állattal a kis tanyán, ahol a háromlábú vak kismalac esete után minden állat elismerte, hogy nem szabad külsőségek alapján ítélni és nem a hibákat kell keresni másokban, hanem a jó tulajdonságokat!

« Előző | Következő »