Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban

A mozgás akadályozottsága különböző mértékű, így különböző súlyosságú az óvodai tevékenységek közben felmerülő probléma és eltérő a mozgáskorlátozott gyermekek sajátos nevelési igénye.

Tevékenységi formák | A tevékenységhez kapcsolódó nehézségek | Az óvodapedagógus ajánlott feladatai
Játék | Nehézséget okozhat: a bizonytalan testtartás és a nagymozgások kivitelezése akadályozhatja a helyváltoztatást; alkalmazkodás a társakhoz, szabályokhoz; a téri tájékozódás terén fellépő nehézségek, laterialitási zavar; a játékeszközök használata; a természetes kíváncsiság, kreativitás, fantázia hiánya. | Ajánlott feladatok: szükség esetén a biztonságos üléshez speciális eszközök alkalmazása; szükség lehet a játékhoz használt tér átalakítására (pl. a mozgáshoz nagyobb hely biztosítása); játék közben változtatni lehet a mozgásformán; a játék során a felső végtag érintettsége esetén törekedni kell mindkét kéz bevonására; szükség esetén a játékeszközöket változtatni kell nagyobb alakú, könnyebben megfogható játékeszközökre; lehetőséget kell biztosítani a pozitív élményekre; nagyon fontos az óvodapedagógus kezdeményezése, a folyamatos motiválás, figyelembe véve a gyermek választásának szabadságát; a játék lehetőséget nyújt az óvodapedagógus számára a mozgássérült gyermek sérülésspecifikus fejlesztésére; az óvodapedagógusnak mintát kell nyújtania a játéktevékenység közben.
Verselés, mesélés | Nehézséget okozhat: mozgáskorlátozottsághoz társuló beszédzavar, kommunikációs probléma; szűkebb szókincs, ha az óvodáskor előtt keveset volt közösségben; gondolatok rövidebb mondatokban való kifejezése a megismerési folyamat és a kevesebb tapasztalat következtében; a különböző kognitív funkciók érintettsége esetén a versek, mesék megtanulása; a versek, mesék, mondókák előadása, amit az agyi károsodás miatt kialakuló beszédzavar okozhat; a figyelem összpontosítása, mivel a gyermek a központi idegrendszeri károsodás esetén csak rövidebb ideig képes koncentrálni. | Ajánlott feladatok: beszédaktivitás serkentése; a figyelem fokozatos növelése; a mindennapos gyermekversek, mesék, népi mondókák, egyszerű élethelyzetek, történetek elmondása, megbeszélése; a versek, mesék, mondókák előadására való törekvés a kommunikációs zavarral rendelkező gyermek esetében is; beszéd összekapcsolása a mozgással; beszédszervek tornája, megfelelő légzéstechnika alakítása, hangutánzások, hangadás stb. gyakorlása mondókák segítségével.
Ének, zene, énekes játék, gyermektánc | Nehézséget okozhat: a beszédszervek működési zavara; a légzéstechnikai problémák; a légzés ritmuszavara agyi károsodás következtében; az éneklés az artikulációs problémák miatt; az énekes játékok, mivel a mozgáskorlátozott gyermek mozgása lassabb, koordinációja pontatlanabb, térérzékelése gyengébb lehet; a hangszerek megfogása a felső végtag érintettsége esetén; a ritmus és a tempó érzékelése, pontos utánzása; a gyorsabb-lassabb tempóváltás felismerése. | Ajánlott feladatok: a dalanyag gondos kiválasztása; a zenei érdeklődés felkeltése, zenei anyanyelv kialakulásának segítése; az éneklés beépítése a mozgáskorlátozott gyermek fejlesztésébe előnyösen befolyásolhatja a mozgásfejlődést (pl. elősegíti a test ellazulását, jó hatással van a gyermek légzési funkciójára); a mozgáskorlátozott gyermek számára megfelelő hangszer biztosítása; ritmusfejlesztés, elsősorban az egyszerű, egyenletes ritmus érzékeltetésével; oldott hangulatú éneklés, énekes játék biztosítása.
Rajzolás, festés, mintázás, kézi munka | Nehézséget okozhat: az önkifejezés a sérült funkciók miatt; a helytelen testtartás egyoldali felső végtag érintettség esetén; a rajzeszköz használata, a felső végtag érintettsége esetén; az anyag és eszköz megfogása és elengedése görcsös izomzat esetén; a szem-kéz koordináció a mozgáskorlátozottsághoz társuló kancsalság esetén; a szűkebb és tágabb környezetről, a különböző anyagokról szerzett hiányos ismeretek, ami korlátozhatja a gyermek fantáziáját, kreativitását; a kudarc gyakori átélése, ami alulmotiválttá teheti a gyermeket; a gondolkodás és a manuális megvalósítás összhangjának hiánya, amennyiben a gyermek gondolatai előbbre járnak, mint ahogy azt manuálisan meg tudja valósítani; hiány vagy agyi sérülés következtében kialakuló egyoldali felső végtag érintettség esetén az ép kéz átveszi a funkciót, ami problémát okozhat, ha az a domináns oldal. | Ajánlott feladatok: sokoldalú, manipulatív tapasztalatszerzés biztosítása; megfelelő testhelyzet biztosítása; sokféle, változatos anyag megismertetése a gyermekkel; a kézimunkához szükséges lehet vastagabb, könnyebben megfogható anyag használatára; szükség lehet speciális író- és rajzeszközökre, amelyeket könnyebben meg tud fogni a gyermek; a papír leszorítását, elcsúszásának megakadályozását kapcsos rajztábla vagy abroszlefogó csipesszel lehet segíteni; mindig legyen elég idő, eszköz, megfelelő hely az alkotáshoz.
Mozgás | Nehézséget okozhat: a gyermek koordinációs és egyensúlyzavara; a motoros képességek zavara, akadályozottsága; agyi károsodás esetén a célirányos mozgások, valamint a mozgások indítása, leállítása, a tempó váltása, a mozgás ritmusa; a testnevelési eszközök használata a manipulációs problémák miatt; a terhelhetőség például izomsorvadás esetén; a téri tájékozódás. | Ajánlott feladatok: ügyelni kell rá, hogy a mozgásos játék közben az épek vigyázzanak sérült társukra, és a mozgáskorlátozott gyermekek is igyekezzenek alkalmazkodni ép társaikhoz; szükség lehet a testhelyzet módosítására (pl. álló testhelyzet helyett ülő testhelyzetből indítja a gyakorlatot); helyes mozgásformák megtanítása; hely- és helyzetváltoztatás gyakorlása; nagy- és finommozgások célirányos fejlesztése; a gyermek terhelhetőségére, figyelemkoncentrációjára való figyelés; a mozgáskorlátozott gyermek sajátosságait figyelembe vevő szabályok betartatása; a mozgásos foglalkozások során sikerélmény biztosítása.
A külső világ tevékeny megismerése Matematikai tartalmú tevékenységek | Nehézséget okozhat: az ok-okozati összefüggések megértése, a mennyiségi fogalmak kialakítása a szűkebb és tágabb környezetről való hiányos ismeretek miatt; a hasonlóságok, különbségek felismerése a vizuális észlelés zavarai esetén; a téri relációk hiányos ismerete a testséma zavarok, a saját test térbeli zavara következtében. | Ajánlott feladatok: az ismeretszerzés alacsonyabb szintről való indítása a hiányos ismeretek miatt; egy-egy témakör alapos, sokoldalú, több oldalról való megközelítése; sokoldalú ismeretnyújtás, minél szélesebb körű tapasztalatszerzés biztosítása; kézügyesség, vizuális, taktilis észlelés, logikai készség, szám- és mennyiségfogalom, tér- és síkbeli orientáció gondolkodás és emlékezet fejlesztése; matematikai jellegű játékokra való motiválás.

Zsályázás
Játék
Járás tanulása
Tisztálkodás

## Képgaléria

« Előző | Következő »