Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban

A beszéd-rendelleneségek csoportja heterogén, a tünetek jellege, súlyossága, időbeni megjelenése, kiterjedtsége és a kísérő problémák jellemzői jelentős különbségeket mutatnak. Így az érintett gyermekek speciális szükségletei, ellátási igényei is sokfélék lehetnek.

Játék | Játék közben is ösztönözni kell a gyermekeket a beszédre. A szituációs játékok, a dramatizálás, a bábos feladatok jó lehetőséget nyújtanak a beszédprodukcióra, mivel ilyenkor a beszédfogyatékos gyermekek nem önmagukat adják, csökken a feszültség, ha valakinek a bőrébe belebújnak. Így a beszéd tartalmára és nem a beszéd technikájára figyelnek. Az énekkel egybekötött mozgásos játékok hozzájárulnak a beszédértés fejlesztéséhez, és a szókincs gyarapításához.
Verselés, mesélés | El kell fogadni és támogatni kell a beszédfogyatékos gyermekek egyéni kommunikációs formáit, ezzel is elősegítve egy magasabb kommunikációs szint elérését. Figyelembe kell venni, hogy a beszédbeli akadállyal rendelkező gyermekek egy része (megkésett/akadályozott beszédfejlődés, diszlexia-veszélyeztettség) szűkebb szókinccsel rendelkezik és a nyelvtani rendszer terén jelentős lemaradást mutat. Fontos a szókincs gazdagítása. A feldolgozott tartalmaknál mindig meg kell győződni arról, hogy a gyermek tisztában van a szavak, kifejezések jelentésével. A beszédfogyatékossággal rendelkező gyermekek egy része emlékezeti teljesítmény gyengeségével rendelkeznek, ezért a versek, mondókák megtanulása kis lépésekben történjen, és gyakran ismételjük azokat. A dadogók és más beszédbeli akadállyal rendelkező gyermekeknél a vizualitás, a szemléltetés dominál. Súlyos beszédzavar esetén, erős beszédfélelemnél a szóbeli megnyilatkozás nem elvárható. Az óvodapedagógus feladata, hogy igyekezzen a gátlásokat feloldani és a beszédkedvet felébreszteni. Szem előtt kell tartani, hogy a mondókáknak jelentős szerepük van a beszédritmus elsajátításában.
Ének, zene, énekes játék, gyermektánc | A zene, ritmus, mozgás fejlesztő hatása vitathatatlan a beszédfogyatékos gyermekeknél. A zene kiemelt jelentőségű pl. a dadogó gyermekeknél. A daloknak fontos szerepük van a beszédritmus kialakításában. Új dalok megtanulása problémát jelenthet az emlékezet gyengesége miatt a beszédbeli akadályokkal rendelkező (diszlexia-veszélyeztetettség, megkésett beszédfejlődésű, diszfáziás) gyermekek számára. A memorizálást lehet segíteni a képsorozat rajzoltatásával, a cselekmény eljátszásával vagy egy-egy jellegzetes tárggyal. Segítséget jelenthet, ha a daltanuláskor az óvodapedagógus és a csoport a sorokat felváltva énekli: az első sort az óvodapedagógus énekli, majd a másodikat a csoport, és így tovább. A hadaró gyermekekre jellemző, hogy a zenei elemeket (ritmus, dallam) nem képesek helyesen alkalmazni, ezért ennek a területnek a fejlesztésére fokozottabban oda kell figyelni.
Rajzolás, festés, mintázás, kézi munka | A beszédbeli akadályokkal rendelkező gyermekek egy részénél (diszlexia-veszélyeztetettség, diszfázia) a vizuális észlelés zavarai jelenhetnek meg (formaészlelési, térészlelési problémák, a soralkotás nehézsége, a finommozgások zavara, a két testfél hiányos laterializációja, a kialakulatlan kezesség, a bal-jobb megkülönböztetése, a téri tájékozódás nehézsége), így ezeknek a területeknek a fejlesztésére kell törekedni. Néhány beszédbeli akadályra (pl. diszlexia-veszélyeztettettség) jellemző a gondolkodás merevsége, amely a kreativitás kibontakozását akadályozhatja. Így ezeknél a gyermekeknél különösen fontos a kreativitás fejlesztése.
Mozgás | Fontos, hogy az óvodapedagógus mozgásélménnyel, verbális megerősítéssel tegye biztossá a saját testről szerzett ismereteket. A helytelen mozgásmintákat mindig javítani kell. Figyelembe kell venni az óvodai élet mindennapjaiban, hogy a mozgás felszabadítja a beszédproblémával rendelkező gyermekekben felhalmozódott feszültséget, gátlásokat. Törekedni kell a mindennapos mozgásfejlesztésre, ami az egész test átmozgatásával fejleszti a nagy és finommotorikát, elősegíti a koordinációs zavarok, mozgásos ügyetlenség kiküszöbölését, a testi-lelki harmónia megteremtését.
Matematikai tartalmú tevékenységek | Az óvodapedagógusnak figyelembe kell vennie, hogy a diszlexia-veszélyeztetettség, megkésett/akadályozott beszédfejlődés, diszfázia, organikus eredetű pöszeség esetén a matematikai képességek terén jelentős elmaradás mutatkozhat a fejlődésben. Törekedni kell a beszédfogyatékos gyermekek matematikai szókincsének bővítésére. A szókincs gyarapításához fel lehet használni különböző képkártyákat. Fejleszteni kell a gyermek figyelmét. Az óvodapedagógus adjon mindig vizuális támpontot, ha a gyermeknek a figyelmét, emlékezetét kell használnia. (Ha pl. elfelejtené, hogy mi a rendszerezés szempontja, ránézhessen egy képre, ábrára, ami támpontot ad a további munkára.)

Beszédfejlesztés

« Előző | Következő »