Az IKT alkalmazása a gyógypedagógiában

- Az IKT alkalmazása a gyógypedagógiában
- Előszó
- A tananyag célja
- 1. fejezet: Változó világ, váltózó generációk
  - 1.1. Az információs társadalom
  - 1.2. Generációs elméletek
  - 1.3. Változó pedagógus szerep
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 2. fejezet: Az EU-s oktatási informatikai stratégiák
  - 2.1. Kulcskompetenciák
  - 2.2. A tanárképzés újragondolása
  - 2.3. Esélyegyenlőség
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 3. fejezet: A tanuláselméletek változása
  - 3.1. Tanuláselméletek
  - 3.2. A konnektivizmus
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 4. fejezet: Az IKT-műveltség és a digitális írástudás
  - 4.1. Az IKT-műveltség
  - 4.2. A digitális írástudás
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 5. fejezet: Az IKT kompetencia a pedagógusképzésben
  - 5.1. Változó igények
  - 5.2. Pedagógusok IKT kompetenciája
  - 5.3. A kompetenciarendszer újradefiniálása
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 6. fejezet: Az IKT kompetencia fejlesztésének lehetőségei
  - 6.1. Az IKT alkalmazásának feltételei
  - 6.2. Pedagógusok IKT kompetenciájának vizsgálata
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 7. fejezet: A technológia hatása az oktatási módszerekre, eszközökre
  - 7.1. Az oktatási módszerek változása
  - 7.2. Az oktatásban alkalmazott eszközök változása
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 8. fejezet: Az IKT szerepe a pedagógiai mérésben, értékelésben, fejlesztésben
  - 8.1. Igény a számítógépes tesztelésre való áttérésre
  - 8.2. A számítógépes tesztelés helye a mérési, értékelési folyamatban
  - 8.3. Előnyök és hátrányok
  - 8.4. Hazai példák
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 9. fejezet: Akadálymentesítés és IKT eszközök
  - 9.1. Hallássérültek
  - 9.2. Látássérültek
  - 9.3. Mozgássérültek
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 10. fejezet: A logopédiai terápiák során alkalmazható programok, szoftverek
  - 10.1. Hallástréning
  - 10.2. Owlie Boo
  - 10.3. Piano Machine
  - 10.4. Animal Sounds Game
  - 10.5. Varázsdoboz
  - 10.6. Beszédmester
  - 10.7. Info-tanoda programcsalád - Hallod-e? program
  - 10.8. Szemfüles - Hallási megkülönböztető képesség fejlesztő szoftver
  - 10.9. Interaktív rehabilitációs szoftver afáziás betegek részére
  - 10.10. Beszédasszisztens
  - 10.11. Prozódiai oktató program a helyes intonáció és ritmus elsajátításához (POP)
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 11. fejezet: A tanulási zavar terápiás folyamatában alkalmazható szoftverek, programok
  - 11.1. Internetes alkalmazások
  - 11.2. Felolvasó program
  - 11.3. Digitális tananyagok
  - 11.4. Gondolattérképek
  - 11.5. Szoftverek
  - 11.6. Gépírás mint segítő tevékenység
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 12. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók nevelése, oktatása IKT alkalmazásával
  - 12.1. Szoftverek
  - 12.2. Interaktív táblák az oktatásban
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 13. fejezet: Az értelmileg akadályozott tanulók nevelése, oktatása IKT alkalmazásával
  - 13.1. Internetes játékok
  - 13.2. A kommunikációt segítő szoftverek
  - Összefoglalás
  - Ajánló
- 14. fejezet: Módszertani segédanyag

« Előző | Következő »

# 6.1. Az IKT alkalmazásának feltételei

Az IKT jelentős mértékben megjelent a hazai gyakorlatban is, így a pedagógusképzésben is. Az egyes intézmények között egyenetlenségek tapasztalhatóak az eszközök kezelése és azok innovatív alkalmazásában. (Falus, 2010) Ez azért probléma, mert a tanárok számára megállapított kompetenciák között szerepel a digitális kompetencia. Így digitálisan kompetens pedagógus az, aki az IKT-t hatékonyan alkalmazza a különböző oktatási tevékenységeiben, valamint a saját szakmai fejlődésében egyaránt. Az IKT sikeres alkalmazása nem valósulhat meg a pedagógusok megfelelő motiváltsága és felkészítése nélkül. A Tanárok és Oktatók, 2009. június 24-ei ülésén megállapították, hogy a pedagógusok sikeres IKT alkalmazásához elengedhetetlenek a következő feltételek:

- az IKT-val szemben pozitív attitűd kialakítása,

- az alap-, és továbbképzésekben az IKT-val kapcsolatos ismeretek, felkészültség biztosítása,

- a technikai ismereteken túl az IKT alkalmazásával együtt járó korszerű pedagógiai szemlélet kialakítása (egyéni és kooperatív tanulás),

- az IKT alkalmazásának kreatív és innovatív megvalósulása a pedagógusképzésben,

- az egyéni tanulás szerves részét képezze az IKT. (Falus, 2010)

Hazánkban az IKT oktatási integráció a pedagógus egyéni döntésén alapul. Hazai sajátosság, hogy az IKT-val segített oktatás, elsősorban a pedagógus továbbképzések nyújtotta ismeretek által terjedhet el. Annak ellenére, hogy alapképzésből kikerült pedagógusok már digitális bennszülötteknek tekinthetők, így rendelkez(het)nek azokkal a készségekkel, képességekkel amelyekkel ezeket az eszközöket használni tudják, azonban a pedagógiai, módszertani alkalmazás gyakorlására kevés lehetőségük van. (Lakatosné, 2010)

Az informatikai kompetenciák megszerzésére jelenleg három lehetőség kínálkozik a tanári mesterképzésben:

1. Nem építik be a tananyagba kötelezően és tiszta profillal ezeket az ismereteket, hanem a neveléstudományi tanszék munkatársai oktatják egy pedagógiai stúdium keretén belül. A megfelelő eszközpark nem minden esetben biztosított.
2. Önálló oktatási-informatika tantárgy bevezetése, amelyet az informatika kar koordinál, így az oktató személye magasan képzett informatikus, programozó, megfelelő infrastrukturális háttérrel, de gyakran szakpedagógiai ismeretek nem rendelkeznek.
3. A szakmódszertan mintáját követve, az alapképzést nyújtó karon folyik ez a jellegű képzés. (Lakatosné, 2010)

A pedagógiai kultúrájában fejlett és a közoktatás innovációjában sikeres országok közül (Finnország, Nagy Britannia, Hollandia, Németország) kötelező tantárgy a számítógéppel segített tanítás és tanulás, amelyet külön erre a célra szervezett tanszék, vagy csoport oktat, a megfelelő eszközparkkal rendelkező laborokban. (Fehér, 2007 idézi Lakatosné és Kárpáti 2009)

Virányi (2011) az informatikai és az IKT tanítását vizsgálata a hazai gyógypedagógus képző intézményekben a tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon. Kutatásában megállapította, hogy a Bologna rendszerű BA képzésekben mind a négy képzőhely képzési tevében szerepel valamilyen szempontból az informatikával és / vagy az IKT-val foglalkozó kurzus. A SZTE és a NYME képzési programjában egy-egy kötelezően választható kurzus, a KE 2 kötelező-, és 2 kötelezően választható kurzus, a Bárczi pedig 1 kötelező, 1 kötelezően választható és 4 szabadon választható kurzust biztosítanak a hallgatók számára. A mesterképzési programok nem tartalmaznak ilyen jellegű ismereteket nyújtó képzést.

« Előző | Következő »