Játékpedagógia

- JÁTÉKPEDAGÓGIA
- A projekt
- Bevezetés
- 1. fejezet: Gondolatok az óvodai neveléshez
- 2. fejezet: Történeti bevezetés
  - 2.1. A gyermeki játékra vonatkozó ókori nézetek
  - 2.2. Középkori gyermekfelfogások és a játék
  - 2.3. Comenius és Fröbel a játékról
  - 2.4. Elméletek a játékról
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 3. fejezet: A játékpedagógia elméleti kérdései
  - 3.1. A játék helye az óvodai nevelés rendszerében
  - 3.2. A játék fogalma és jellemzői
  - 3.3. Az állatok játéka
  - 3.4. A játék szerepe a személyiségfejlődésben
  - 3.5. Winnicott a játékról
  - 3.6. Piaget játékelmélete
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 4. fejezet: Játékfajták
  - 4.1. Játékfajták, játéktípusok
  - 4.2. Játékok régen, - amivel nagyszüleink játszottak (Olvasmány)
  - 4.3. Gyakorló vagy funkciójáték
  - 4.4. Szerepjáték
  - 4.5. Dramatikus játék - drámajáték
  - 4.6. Konstruáló játék
  - 4.7. Szabályjáték
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 5. fejezet: Az óvodai játék szervezésének feltételei, optimális körülményei
  - 5.1. A derűs légkör megteremtése
  - 5.2. A csoportszoba
  - 5.3. A szabadtéri játékok
  - 5.4. A játékeszközök
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 6. fejezet: Az óvodapedagógus szerepe a játéktevékenységben
  - 6.1. Az óvodapedagógus és a játéktevékenység irányítása
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 7. fejezet: A gyermek megismerése a tevékenység során
  - 7.1. A gyermek megfigyelése játék közben
  - 7.2. Játék és tanulás
  - 7.3. Játék és munka
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 8. fejezet: Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.1. Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.2. Hallgatói munkák a Felkészülés a játékfoglalkozásra témához
- Záró gondolatok
- Összefoglaló feladatok és megoldások
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 4.3. Gyakorló vagy funkciójáték

A gyakorló játék az óvodás kor előtti időszak, a 0-2 év közötti, csecsemő- és kisgyermekkorú kicsinyek jellemző tevékenységi formája.

A csecsemők kezdeti tevékenységeit, „odafordulását” még nem tekintjük játéknak, a játék akkor kezdődik, amikor a kisgyermek érdeklődve, a felfedezés szándékával, a maga örömére végzi a tevékenységet, mintegy felfedezve önmagát és környezetét. A gyermeki játék a saját test, a hangok, mozdulatok, kéz, láb felfedezésével indul, s ahogyan fejlődnek nagymozgásai, képessé válik a gurulásra, mászásra, általában a helyzet- és helyváltoztatásra, már játszik, manipulál anyagokkal, tárgyakkal.

Már mászok!
(forrás: Sztanáné)

Pakolok
(forrás: Sztanáné)

Ennek a korai manipulációnak biológiai feltétele a fogóreflex oldódása és a megfelelő szem-kézkoordináció.

Legegyszerűbb gyakorló játékok a mozgások, mászás, ugrálás, futás, tárgyak rakosgatása.

## Mi lehet ez?

- Mi lehet ez?
- Mi lehet ez?
- Mi lehet ez?

Millar( 1974) a gyakorló játék mozzanataiként az explorációt, a manipulációt és a variációt emeli ki.

Minden gyakorló játék legfőbb jellemzője a funkcióöröm.

A gyakorló játékok során a gyermek teljes személyisége gazdagodik, fejlődik. Megismeri önmagát, gyakorolja a nagymozgásokat, megtanulja összehangolni a mozdulatait, ismerkedik tárgyi környezetével, az őt körülvevő tárgyi világ fizikai jellemzőivel, egyre önállóbb és egyre bátrabban kezd új és új tevékenységekbe.

Bekapcsoltam
(forrás: Sztanáné)

De magasan voltam!
(forrás: Sztanáné)

A gyakorló játék során leggyakrabban használt játéktárgyak a tologatható és húzogatható játékok, lábbal hajtható kismotorok, autók, hintaló, labdák, háztartási eszközök, homokozó játékok.

Ott kell bejönni!
(forrás: Sztanáné)

A gyakorló játék a harmadik életévben magasabb színvonalú játékká fejlődik, új funkciókkal bővül. Elemei a későbbiek során bonyolultabb, összetettebb játékokban is megőrződik.

« Előző | Következő »