A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.

- A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.
- 1. fejezet: Bevezetés „ A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.” című kurzushoz
  - Köszönet
- 2. fejezet: Iránytű a látásfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 2.1. A látássérült gyermek
  - 2.2. Hogyan mutassuk be a látássérülést kisgyermekeknek?
    - 2.2.1. Az érzékenyítés didaktikai lépései
    - 2.2.2. A látássérülésről gyermekeknek
    - 2.2.3. Helyes kommunikáció látássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 3. Saját élményű gyakorlatok a látássérülés megismeréséhez
  - 3.1. Az érzékenyítés feladata
  - 3.2. Gyakorlatok
    - 3.2.1. Gyakorlat: Étel, ital elfogyasztása bekötött szemmel (bármely korosztály számára)
    - 3.2.2. Gyakorlat: Nehezített olvasás (olvasni tudó gyermekek számára)
    - 3.2.3. Gyakorlat: Mogyorókrémes/lekváros szendvics készítése és elfogyasztása (bármely korosztály számára)
    - 3.2.4. Gyakorlat: Tapintható képek, játékok készítése (bármely korosztály számára)
    - 3.2.5. Gyakorlat: Braille- ábécé (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.6. Gyakorlat: Keresd a világítótornyot! Az ép hallás jelentősége látássérülés esetén (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.7. Gyakorlat: Homályos látás (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.8. Gyakorlat: Játék csörgőlabdával
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 4. fejezet: Iránytű a hallásfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 4.1. A hallássérült gyermek
  - 4.2. Hogyan mutassuk be a hallássérülést kisgyermekeknek?
    - 4.2.1. Az érzékenyítés didaktikai lépései
    - 4.2.2. A hallássérülésről gyermekeknek
    - 4.2.3. Helyes kommunikáció hallássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 5. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a hallássérülés megismeréséhez
  - 5.1. Az érzékenyítés feladata
  - 5.2. Gyakorlatok
    - 5.2.1. Gyakorlat: Enyhe nagyothallás (bármely korosztály számára)
    - 5.2.2. Gyakorlat: Hallássérülés, a zajforrások kiszűrése (kisiskolás korosztály számára)
    - 5.2.3. Gyakorlat: Kommunikáció beszéd nélkül (bármely korosztály számára)
    - 5.2.4. Gyakorlat: Szájról olvasás (iskolás korosztály számára)
    - 5.2.5. Gyakorlat: Szájról olvasás óvodásoknak (óvodás, kisiskolás korosztály számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. fejezet: Iránytű a mozgásszervi fogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 6.1. A mozgásszervi fogyatékos (mozgáskorlátozott) gyermek
  - 6.2. Hogyan mutassuk be a mozgásszervi fogyatékosságot kisgyermekeknek?
  - 6.3. A mozgásszervi fogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktika lépései
  - 6.4. Helyes kommunikáció mozgássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a mozgásszervi fogyatékosság megismeréséhez
  - 7.1. Gyakorlatok
    - 7.1.1. Gyakorlat: manipulációs és kreatív tevékenységek egy kézzel vagy láb használatával
    - 7.1.2. Gyakorlat: kenyérkenés, csomagolt édesség kibontása egy kézzel
    - 7.1.3. Gyakorlat: öltözködés egy kézzel
    - 7.1.4. Gyakorlat: sportjátékok
    - 7.1.5. Gyakorlat: közlekedés segédeszközzel
    - 7.1.6. Gyakorlat: kommunikáció beszéd nélkül
    - 7.1.7. Gyakorlat: „mozdulatlanul”
    - 7.1.8. Gyakorlat: szituációs játék
    - 7.1.9. Gyakorlat: mozgáskorlátozott felnőttel való találkozás, beszélgetés
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. fejezet: Iránytű az autizmus elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 8.1. Az autizmus spektrum zavarral küzdő gyermek
  - 8.2. Hogyan ismertessük meg az autizmust kisgyermekekkel?
  - 8.3. Az érzékenyítés didaktikai lépései
  - 8.4. Az autizmusról gyermekeknek
  - 8.5. Hogyan legyek egy autista kisgyermek barátja?
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 9. fejezet: Saját élményű gyakorlatok az autizmus megismeréséhez
  - 9.1. Az érzékenyítés feladata
  - 9.2. Gyakorlatok
    - 9.2.1. Gyakorlat: Hiperszenzitivitás- figyelemmegosztás I. (bármely korosztály számára)
    - 9.2.2. Gyakorlat: Hiperszenzitivitás II. (kisiskolás korosztály számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 10. fejezet: Iránytű az értelmi fogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 10.1. Az értelmi fogyatékos gyermek
  - 10.2. Hogyan ismertessük meg az értelmi fogyatékosságot kisgyermekekkel?
  - 10.3. Az értelmi fogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktikai lépései
  - 10.4. Helyes kommunikáció értelmi fogyatékos személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 11. fejezet: Saját élményű gyakorlatok az értelmi fogyatékosság megismeréséhez
  - 11.1. Gyakorlatok
    - 11.1.1. Gyakorlat: Én, Te, Ő – Nem vagyunk egyformák (óvoda, iskola 1-2.osztály)
    - 11.1.2. Gyakorlat: Ki az okosabb? Frusztrációs helyzet megélése (3-4. osztályos gyermekeknek)
    - 11.1.3. Gyakorlat: Kommunikációs akadálymentesítés
    - 11.1.4. Gyakorlat: Kommunikáció piktogramokkal
    - 11.1.5. Gyakorlat: Muzsikálás színes kotta segítségével
    - 11.1.6. Gyakorlat: Könnyen érthető konyha - receptkészítés
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 12. fejezet: Iránytű a beszédfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 12.1. A beszédfogyatékos gyermek
  - 12.2. Hogyan mutassuk be a beszédfogyatékosságot kisgyermekeknek?
  - 12.3. A beszédfogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktika lépései
  - 12.4. Helyes kommunikáció beszédfogyatékos személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 13. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a beszédfogyatékosság megismeréséhez
  - 13.1. Gyakorlatok
    - 13.1.1. Gyakorlat: „Suttogó szólánc” A túl halk beszéd megértése.
    - 13.1.2. Gyakorlat: „Hang nélkül.” A beszédképtelenség élményének megtapasztalása.
    - 13.1.3. Gyakorlat: „Kimondani a kimondhatatlant.”
    - 13.1.4. Gyakorlat: „Máshogy mondom, furcsa módon” érzékenyítés a dadogó személyek iránt (3-4.osztályos iskolások számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 14. fejezet: A kurzus zárása és értékelése, gyakorlati vizsgafeladatok
  - 14.1. A kurzusteljesítés értékelése
  - 14.2. Választható gyakorlati feladatok

« Előző | Következő »

# 10.3. Az értelmi fogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktikai lépései

Az érzékenyítés célja az életkori sajátosságaiknak megfelelő tevékenységeken keresztül bemutatni a gyermekeknek az értelmi fogyatékosságból eredő kommunikációs és szocializációs nehézségeket és az ennek leküzdésére alkalmas kompenzáló technikákat, eszközöket. Cél, hogy az érzékenyítés során játékos formában próbálják ki a gyermekek a különböző élethelyzeteket, tapasztalják meg azokat a nehézségeket, melyekkel minden nap szembesül egy értelmi fogyatékos gyermek. További célkitűzés, hogy a gyermekek bátran kérdezhessenek erről, hogy képesek legyenek természetesen kezelni azokat az embereket, akik az értelmi fogyatékosság miatt segítségre szorulnak. A játékokkal finoman érzékeltető, miféle nehézségekkel kell szembenézniük az értelmi lemaradással élő embereknek a mindennapokban. Ám kellő türelemmel és odafigyeléssel ők is képesek a velük szemben támasztott elvárásoknak megfelelni, azaz a legtöbben tudnak írni, olvasni, számolni, memóriájuk és kézügyességük is jól fejlődik. Beszédük vagy nonverbális kommunikációjuk is megérthető, ha mi arra teszünk kellő erőfeszítést.

## Feladat

1. Töltesse ki a csatolt kérdőívet a gyermekekkel!
2. Beszélgessen velük az értelmi fogyatékosságról, hozza felszínre eddigi tapasztalataikat!
3. Kérdezze meg, vannak-e a gyermekeknek tapasztalatai Down szindrómás emberekről?
4. Tájékozódjon arról, vannak-e saját élményeik a kommunikációs akadálymentességgel kapcsolatban?
5. Nyújtson érthető információkat az értelmi fogyatékosságról!
6. Igyekezzen megszűntetni az értelmi fogyatékossággal kapcsolatos tévhiteket!
7. Különböző játékos szimulációs gyakorlatokkal ismertesse meg a gyermekekkel az értelmi fogyatékosságot!
8. Minden játék után beszéljék meg, milyen érzéseket váltott ki a gyermekekből az adott tevékenység!
9. Adjon tanácsokat az értelmi fogyatékos emberekkel kapcsolatos helyes kommunikációra vonatkozóan!
10. Készítsen levezető feladatokat a tanult információk és saját élményű gyakorlatok megértése érdekében.
11. Töltesse ki ismét a kérdőívet a gyermekekkel újra, majd vesse össze a változást!

« Előző | Következő »