A történelem segédtudományai

- A történelem segédtudományai
- Heraldika
  - Tartalom
  - 1. Heraldika
    - 1.1 A heraldika fogalma, tárgya
    - 1.2 A heraldika elnevezésének eredete
    - 1.3 A heroldok Magyarországon
    - 1.4 A címer fogalma
    - 1.5 A címerek eredete
    - 1.6 Az élő heraldika kora
    - 1.7 A hanyatló heraldika kora
  - 2. A címer alkotórészei
    - 2.1 A címerpajzs
      - 2.1.1. A pajzsmező borításai
      - 2.1.2. A heraldikai színkánon
      - 2.1.3. A heraldikai bőrök
      - 2.1.4. A pajzsmező felosztása
      - 2.1.5. Mesteralakok
        - 2.1.5.1. A hasítás
        - 2.1.5.2. A vágás
        - 2.1.5.3. Szelés vagy harántosztás
        - 2.1.5.4. Kombinált osztások
      - 2.1.6. Részösszefoglalás
      - 2.1.7. Címerképek
        - 2.1.7.1. A címerképek használata
        - 2.1.7.2. Emberalakok
        - 2.1.7.3. Állatalakok
    - 2.2. A sisak
      - 2.2.1. A sisak mint rangjelölő
      - 2.2.2. A sisak ábrázolásának heraldikai szabályai
    - 2.3. A sisakdísz
    - 2.4. A sisaktakaró
      - 2.4.1. A sisaktakaró alkalmazási szabályai
    - 2.5. Külső díszek
      - 2.5.1. A pajzstartók
      - 2.5.2. A címersátor
      - 2.5.3. A címer szalag
    - 2.6. Címerleírás
    - 2.7. Címerszimbolika
    - 2.8. Címerjog
  - Tudásmérő
- Numizmatika
  - Tartalom
  - 1. A numizmatika fogalma
    - 1.1. A numizmatika elnevezésének eredete
    - 1.2. A numizmatika tárgya
    - 1.3. A pénz fogalma
    - 1.4. A numizmatika jelentősége
  - 2. Egy kis tudománytörténet
  - 3. Fontosabb numizmatikai alapfogalmak
  - 4. Az egyetemes pénzverés történetéből
  - 5. A magyarországi pénzverés történetéből
  - 6. A pénzhamisítás történetéből
  - 7. Könyvajánló
  - Tudásmérő
- Kronológia
  - Tartalom
  - 1. Kronológia
    - 1.1. A kronológia fogalma és rendeltetése
    - 1.2. Abszolút és relatív kronológia
    - 1.3 A kronológia alapkérdései
    - Feladatok
  - 2. Az időmérés kezdőpontjai
    - 2.1. Origók és érarendszerek
      - 2.1.1. Abszolút érarendszerek
        - 2.1.1.1. Az alexandriai világéra
        - 2.1.1.2. A konstantinápolyi (vagy bizánci) világéra
        - 2.1.1.3. A zsidó világéra
      - 2.1.2. Relatív érarendszerek
        - 2.1.2.1. Az ókori görög időszámítás
        - 2.1.2.2. Római időszámítás a város alapításától
        - 2.1.2.3. A diocletianusi éra
        - 2.1.2.4. A keresztény időszámítás
        - 2.1.2.5. A mohamedán aera
        - 2.1.2.6. További fontosabb archaikus érák
      - 2.1.3. Modern érarendszerek
        - 2.1.3.1. A francia forradalmi aera
        - 2.1.3.2. Az olasz fasiszta éra
        - 2.1.3.3. A sztálini szovjet forradalmi naptár
    - 2.2 A különféle érarendszerek átszámítási problémái
    - 2.3 Feladatok
  - 3. Mértékegységek az időszámításban
    - 3.1. Természetes mértékegységek az idő mérésében
      - 3.1.1. A nap
      - 3.1.2. A hónap
      - 3.1.3. Az év
    - 3.2. Mesterséges mértékegységek az idő mérésében
      - 3.2.1. A hét
      - 3.2.2. Az óra
      - 3.2.3. A perc
    - 3.3 Feladatok
  - 4. Naptári rendszerek
    - 4.1. Lunaris naptár
    - 4.2. Solaris naptár
    - 4.3. Lunisolaris naptár
    - 4.4. Precesszió, világidő, asztrológia
    - 4.5. A római naptár fejlődése
      - 4.5.1. A római parasztkalendárium
      - 4.5.2. A római lunaris naptár
      - 4.5.3. A római lunisolaris naptár
      - 4.5.4. A julianus naptár, azaz a római solaris naptár
        - 4.5.4.1. Szökőévek
        - 4.5.4.2. A szökőnap problémája
      - 4.5.5. A gregorianus naptár
        - 4.5.5.1. A Gergely-naptár elterjedése
    - 4.6 Feladatok
  - 5. A keresztény naptárhasználat gyakorlata
    - 5.1. Évkezdő napok (stilusok)
    - 5.2. Hitelesítő évjelölések
      - 5.2.1. Annus regni
      - 5.2.2. Annus pontificatus
      - 5.2.3. Indictio
      - 5.2.4. Epacta
      - 5.2.5. Concurrens
      - 5.2.6. Vasárnapi betű
      - 5.2.7. Aranyszám
    - 5.3 Feladatok
  - 6. A naptárhasználat magyarországi gyakorlata
    - 6.1. Római és keresztény napjelölési formák, bolognai napszámítás, csízió
    - 6.2. Királyi hadoszlások és a relatív időjelölés technikája
    - 6.3. A hónapok magyarországi elnevezései
  - Tudásmérő

« Előző | Következő »

# 2.1.1. A pajzsmező borításai

A pajzsnak a címerkép befogadására szolgáló területét pajzsmezőnek nevezzük. A címerkép nélküli egyszínű pajzsmező neve tarpajzs.

A pajzsmező borítását kezdetben tényleges festéssel, fémlemezeknek, állati bőröknek, természetes tárgyaknak a pajzsra rögzítésével végezték el. Később a díszítés már csak festés útján történt. Ez a folyamatot erősítette a pajzsok ábrázolási igényének (pl. címerkönyvekben) erősödése is. A címerpajzsok borítóanyagait így két csoportba sorolhatjuk: heraldikai mázak és heraldikai bőrök.

Fontos megjegyezni, hogy hivatalosan az egyes borítások között nincs értékbeli különbség, a gyakorlatban azonban mégis sokszor különbséget tettek „értékesebb” és „kevésbé értékes” anyagok között. A heraldikai mázak két csoportra oszlanak: heraldikai fémekre és heraldikai színekre. Heraldikai fém az arany és az ezüst, heraldikai színek pedig a fekete, a vörös, a kék, a zöld és a bíbor. Elméletileg minden egyéb fém és szín aheraldikusnak, vagyis a heraldika szabályaitól eltérőnek számít. Itt is fontos azonban felhívni a figyelmet, hogy a heraldika elvei, szabályai és a címerfestészet gyakorlata már igen korán jelentős szétválást mutat, aminek hátterében a felhasználói igények és a mindenkori értékrend hatása húzódik meg.

A heraldika ábrázolási módja alapvetően stilizáltságra épül, ami egyaránt igaz a címerképekre és az alkalmazott pajzsborításokra is. Ennek oka, hogy az élő heraldika korában sem technikai lehetőség, nem anyagi fedezet nem volt az élethű ábrázolások előállítására, arról nem is beszélve, hogy napi rendszeres használatban lévő fegyverek esetében ennek nem is lett volna különösebb értelme. Ezért a borítások használata esetében az volt a főszabály, hogy minden természetes színt a hozzá legközelebb eső heraldikai színnel lehetett ábrázolni. A naturalisztikus ábrázolásmód egyébként a heraldikában egyáltalán nem elvárás, vagyis semmi kivetnivaló nem lehet egy kék kecskében vagy egy bíbor oroszlánban. Természetesen a gyakorlat ebben az esetben is felülírta a szabályokat, a hanyatló heraldika korában erősen terjedt a naturalisztikus ábrázolás igénye. A magyar nemesi címerhasználat egyébként külön is iskolapéldája a heraldikai szabályok felrúgásának.

A heraldikai fémek színnel való kiváltásának is gyakorlatias és anyagi okai voltak. Az arany helyett a sárga, az ezüst helyett a fehér szín alkalmazása hamar elfogadottá vált. Ettől függetlenül a címereken a sárga szín arany fémnek, a fehér pedig ezüstnek tekintendő.

« Előző | Következő »