Jegyzetek a nyelvről

- Jegyzetek a nyelvről
- Bevezető
- Első rész: Beszédképzés, beszédtechnika
  - I. Hangtan: A magyar beszédhangok és tulajdonságaik
    - 1. A beszédszervek és működésük
    - 2. A magyar beszédhangok felosztása
    - 3. A hangok egymásra hatása a beszédben
      - 3.1. A magánhangzók egymásra hatása: magánhangzó-törvények
      - 3.2. A mássalhangzók egymásra hatása: mássalhangzó-törvények
    - 4. Az artikulációs bázis
    - 5. A szótag fogalma, szerkezeti felépítése
    - 6. Mondatfonetikai eszközök
      - 6.1. A magyar hangsúly
      - 6.2. A hanglejtés
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - II. Beszédtechnika a gyakorlatban, hangsúlyozási alapismeretek
    - 1. Beszédünk jellemzői
    - 2. A hangsúly és a hanglejtés
      - 2.1. Az értelmi hangsúly
      - 2.2. A beszédszünet
      - 2.3. A hangsúlyozás szabályszerűségei
        - 2.3.1. Hangsúlyos elemek a mondatban
        - 2.3.2. Hangsúlytalan elemek a mondatban
        - 2.3.3. A szünet, a kapcsolás és a tagolás
      - 2.4. Az érzelmi hangsúly(feladat)
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Beszédképzés, beszédtechnika
- Második rész: A szóbeli kommunikáció jellemzői
  - III. Beszédelemzés, társas érintkezés
    - 1. Társalgási szabályok
    - 2. A megszólításról
    - 3. Társalgási alapelvek
    - 4. A forduló
    - 5. A szomszédsági párok
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IV. Kommunikáció az osztályteremben
    - 1. A tanár-diák interakció főbb sajátosságai
    - 2. Főbb udvariassági szabályok a tanórán
    - 3. Néhány didaktikai feladat kommunikációja
      - 3.1. Kérdezés
      - 3.2. Értékelés
      - 3.3. Instrukcióadás
      - 3.4. Tanári magyarázat
    - 4. Viselkedésszabályozás, az iskolai szocializáció néhány kommunikációs vonatkozása
    - 5. Rituálék az osztályteremben
    - 6. Nem nyelvi kommunikáció a tanórán
    - 7. A Pygmalion-effektus
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - A szóbeli kommunikáció jellemzői
- Harmadik rész: Nyelvhasználati kérdések
  - V. Nyelvhelyesség: Idegen hatások és gyakori tévesztések a magyar nyelvben
    - 1. Idegen hatások, idegenszerűségek a magyar nyelvhasználatban
    - 2. Az idegen szavak ejtése és helyesírása
    - 3. Szótévesztés
    - 4. Szóláskeveredések
    - 5. Terpeszkedő kifejezések
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VI. Nyelvhelyesség: Igekötők, ragozás, névmások, nyelvi babonák
    - 1. Igekötő-használati kérdések
    - 2. Nehézségek az ikes ragozásban
    - 3. A suksükölés – és ami körülötte van
    - 4. Egyes vonatkozó névmások használatáról – dióhéjban
    - 5. Nyelvi babonák
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Egybe- és különírás, kis- és nagybetűs írásmód, tulajdonevek
    - 1. Helyesírásunk alapelvei
    - 2. Külön vagy egybe? Ez itt a kérdés…
      - 2.1. Az összetett szavak egybeírásának legtöbbször három fő oka van:
      - 2.2. Igekötős szavak
      - 2.3. A szóösszetételek fajtái
      - 2.4. Mozgószabályok
      - 2.5. Idegen írásmódú előtagot tartalmazó szóösszetételek esetén – a kiejtés függvényében – kétféle módon járhatunk el:
      - 2.6. Tulajdonnevet tartalmazó összetételek írásmódja
    - 3. Hogyan írjam: kisbetűvel, naggyal?
    - 4. A nevek toldalékolásának problémásabb esetei
    - 5. Tulajdonnevekből képzett melléknevek írásmódja – családnevek, földrajzi nevek:
    - 6. Intézménynevek, márkanevek, díjak, kitüntetések, címek
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VIII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Elválasztás, írásjelhasználat, rövidítések, számok
    - 1. Az elválasztás
    - 2. Az írásjelhasználat problematikusabb esetei
      - 2.1. Írásjelhasználat szavak között
      - 2.2. Idézőjel, idézet
      - 2.3. Írásjelhasználat – szavakon belül
    - 3. A fontosabb rövidítések, betű- és mozaikszók
    - 4. Számok írása és a keltezés – néhány fontos tudnivaló
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IX. Levelezési ismeretek
    - 1.A hivatalos levél
    - 2.A magánlevél
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - X. Nyelvünk változatossága
    - 1. Nyelvjárások
    - 2. A magyar nyelv határon túli nyelvváltozatai
      - 2.1. A magyar mint kisebbségi anyanyelv
      - 2.2. A többközpontú magyar nyelv
      - 2.3. Miben különböznek a határon túli nyelvváltozatok?
      - 2.4. A határtalanítás programja
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Nyelvhasználati kérdések
- Záró kérdéssor

« Előző | Következő »

# 3. Szótévesztés

Szótévesztésről beszélünk, ha az egymáshoz írásban és ejtésben is közel álló szavakat (a paronimákat) felcseréljük, egymás helyett használjuk. A jelenséggel egyaránt találkozhatunk magyar és idegen eredetű lexémák használatakor. Előfordul, hogy csak stilisztikai különbség van köztük, gyakran azonban a jelentésük is eltérő. Szókincsünkben sok egymáshoz közel álló ilyen alakpár van; gyakoribb, de nem csak az ismertebb példákból sorolunk fel néhányat. (A témáról részletesebben l. Tótfalusi 1999, Zimányi 2001.)

alkalmasint: ’valószínűleg, talán, netán’ | alkalomadtán: ’ha alkalom adódik; néha’
beavatkozik: ’közbelép’ pl. rendőr | beleavatkozik: ’beleártja magát’
egyelőre: ’egy ideig, még, valameddig’ | egyenlőre: ’egyformára, egyenletesre’
egyhangúan: ’monoton, unalmas módon’ | egyhangúlag: ’ellenszavazat nélkül’
egyházfi: ’sekrestyés, világi alkalmazott’ | egyházfő: ’főpap’
egykori: ’hajdani, valamikori’ | egykorú: ’valamivel, valakivel azonos korú’
elfogult: ’részrehajló’ | elfogódott: ’megilletődött’
emlékezik (vál.): ’megemlékezik vmiről, vkiről’ | emlékszik (köznapibb): pl. ’nem emlékszem’
érem: pl. arany-, ezüst-, bronz-, emlék- | érme: pl. pénz-, telefon-, tízforintos érme
értetlen: ’aki nem képes megérteni, felfogni’ | érthetetlen: ’amit nem lehet megérteni’
fáradság: ’fáradozás, fárasztó munka’ | fáradtság: ’fáradt állapot’
felszólalás: ’hozzászólás’ | felszólamlás: ’panasz, reklamáció’
hasonlít: ’hasonlóság áll fenn köztük’ | hasonít: ’hasonlóvá tesz’ (pl. egy hangot)
helység: ’lakott település’ | helyiség: ’épületen belüli zárt tér’
helyt ad: ’figyelembe vesz, elfogad’ | helyet ad: (konkrét) ’átengedi a helyét’
hívek: ’hű, ragaszkodó követői vkinek, vminek’ | hívők: ’akik hisznek egy vallás igazságaiban’
hosszan: ’sokáig’ | hosszasan: ’hoszadalmasan, túl sokáig’
ijedség: ’megijedés, ijedelem’ (helyzet) | ijedtség: ’ijedt állapot’
illeték: ’hivatalos eljárásért fizetendő summa’ | illetmény: ’fizetés’ (ami megillet)
íztelen: ’nem ízesített’ | ízetlen: ’a jó ízlés ellen való’ pl. tréfa
izzadság: ’veríték’ | izzadtság: ’izzadt állapot’
lélektelen: ’gépies, érdeklődés nélkül végzett’ | lelketlen: ’szívtelen, embertelen’
magános: ’magában, a többitől külön álló’ | magányos: ’elhagyatott, társtalan’
sarkal: pl. cipőt | sarkall: ’ösztönöz’
serken: ’ébred’ (felserken) | serked: ’kinő, ütközik’ (szakáll, bajusz)
számít: valamire (előnyös dologra) | számol: valamivel (kellemetlen dologgal)
szível: ’szeret, kedvel’ | (meg)szívlel: ’megfogad’ (tanácsot)
tanulság: ’okulás valamiből’ | tanúság: ’tanúbizonyság, bizonyító erő’
tároló: (’edény’) | tározó: ’víztározó, tó, medence’
törvényhozás: ’törvényalkotás’ | törvénykezés: ’bíráskodás, ítélkezés’
túros: ’sebes’ (túr = seb) | túrós: ’túróval ellátott’

Idegen szavak esetében:

adaptál: ’átdolgoz, átigazít’ pl. egy művet | adoptál: ’örökbe fogad’
akció: 1. ’cselekvés(sorozat)’; 2. ’leárazás’ | aukció: ’árverés’
datál: ’keltez’ | dotál: ’fizet, díjaz, javadalmaz’
komplexum: pl. (épület)együttes | komplexus: (pszich.) pl. kisebbségi ~
krigli: ’(sörös)korsó’ | kripli: ’beteges, nyomorék’
nótárius: ’jegyző’ | Notórius: ’megrögzött, javíthatatlan’
ökonómikus: ’gazdaságos, takarékos’ | ökumenikus: ’egyetemes’, pl. istentisztelet
palántál: ’ültet’ (paprikát ~) | (el)parentál: ’halottnak hisz, elsirat’
sommás: ’összegző, lényeges’ vélemény | summás: ’mezőgazdasági idénymunkás’

« Előző | Következő »