A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.

- A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.
- 1. fejezet: Bevezetés „ A társadalmi érzékenyítés módszertana kisgyermekkorban II.” című kurzushoz
  - Köszönet
- 2. fejezet: Iránytű a látásfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 2.1. A látássérült gyermek
  - 2.2. Hogyan mutassuk be a látássérülést kisgyermekeknek?
    - 2.2.1. Az érzékenyítés didaktikai lépései
    - 2.2.2. A látássérülésről gyermekeknek
    - 2.2.3. Helyes kommunikáció látássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 3. Saját élményű gyakorlatok a látássérülés megismeréséhez
  - 3.1. Az érzékenyítés feladata
  - 3.2. Gyakorlatok
    - 3.2.1. Gyakorlat: Étel, ital elfogyasztása bekötött szemmel (bármely korosztály számára)
    - 3.2.2. Gyakorlat: Nehezített olvasás (olvasni tudó gyermekek számára)
    - 3.2.3. Gyakorlat: Mogyorókrémes/lekváros szendvics készítése és elfogyasztása (bármely korosztály számára)
    - 3.2.4. Gyakorlat: Tapintható képek, játékok készítése (bármely korosztály számára)
    - 3.2.5. Gyakorlat: Braille- ábécé (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.6. Gyakorlat: Keresd a világítótornyot! Az ép hallás jelentősége látássérülés esetén (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.7. Gyakorlat: Homályos látás (kisiskolás gyermekek számára)
    - 3.2.8. Gyakorlat: Játék csörgőlabdával
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 4. fejezet: Iránytű a hallásfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 4.1. A hallássérült gyermek
  - 4.2. Hogyan mutassuk be a hallássérülést kisgyermekeknek?
    - 4.2.1. Az érzékenyítés didaktikai lépései
    - 4.2.2. A hallássérülésről gyermekeknek
    - 4.2.3. Helyes kommunikáció hallássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 5. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a hallássérülés megismeréséhez
  - 5.1. Az érzékenyítés feladata
  - 5.2. Gyakorlatok
    - 5.2.1. Gyakorlat: Enyhe nagyothallás (bármely korosztály számára)
    - 5.2.2. Gyakorlat: Hallássérülés, a zajforrások kiszűrése (kisiskolás korosztály számára)
    - 5.2.3. Gyakorlat: Kommunikáció beszéd nélkül (bármely korosztály számára)
    - 5.2.4. Gyakorlat: Szájról olvasás (iskolás korosztály számára)
    - 5.2.5. Gyakorlat: Szájról olvasás óvodásoknak (óvodás, kisiskolás korosztály számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. fejezet: Iránytű a mozgásszervi fogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 6.1. A mozgásszervi fogyatékos (mozgáskorlátozott) gyermek
  - 6.2. Hogyan mutassuk be a mozgásszervi fogyatékosságot kisgyermekeknek?
  - 6.3. A mozgásszervi fogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktika lépései
  - 6.4. Helyes kommunikáció mozgássérült személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a mozgásszervi fogyatékosság megismeréséhez
  - 7.1. Gyakorlatok
    - 7.1.1. Gyakorlat: manipulációs és kreatív tevékenységek egy kézzel vagy láb használatával
    - 7.1.2. Gyakorlat: kenyérkenés, csomagolt édesség kibontása egy kézzel
    - 7.1.3. Gyakorlat: öltözködés egy kézzel
    - 7.1.4. Gyakorlat: sportjátékok
    - 7.1.5. Gyakorlat: közlekedés segédeszközzel
    - 7.1.6. Gyakorlat: kommunikáció beszéd nélkül
    - 7.1.7. Gyakorlat: „mozdulatlanul”
    - 7.1.8. Gyakorlat: szituációs játék
    - 7.1.9. Gyakorlat: mozgáskorlátozott felnőttel való találkozás, beszélgetés
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. fejezet: Iránytű az autizmus elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 8.1. Az autizmus spektrum zavarral küzdő gyermek
  - 8.2. Hogyan ismertessük meg az autizmust kisgyermekekkel?
  - 8.3. Az érzékenyítés didaktikai lépései
  - 8.4. Az autizmusról gyermekeknek
  - 8.5. Hogyan legyek egy autista kisgyermek barátja?
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 9. fejezet: Saját élményű gyakorlatok az autizmus megismeréséhez
  - 9.1. Az érzékenyítés feladata
  - 9.2. Gyakorlatok
    - 9.2.1. Gyakorlat: Hiperszenzitivitás- figyelemmegosztás I. (bármely korosztály számára)
    - 9.2.2. Gyakorlat: Hiperszenzitivitás II. (kisiskolás korosztály számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 10. fejezet: Iránytű az értelmi fogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 10.1. Az értelmi fogyatékos gyermek
  - 10.2. Hogyan ismertessük meg az értelmi fogyatékosságot kisgyermekekkel?
  - 10.3. Az értelmi fogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktikai lépései
  - 10.4. Helyes kommunikáció értelmi fogyatékos személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 11. fejezet: Saját élményű gyakorlatok az értelmi fogyatékosság megismeréséhez
  - 11.1. Gyakorlatok
    - 11.1.1. Gyakorlat: Én, Te, Ő – Nem vagyunk egyformák (óvoda, iskola 1-2.osztály)
    - 11.1.2. Gyakorlat: Ki az okosabb? Frusztrációs helyzet megélése (3-4. osztályos gyermekeknek)
    - 11.1.3. Gyakorlat: Kommunikációs akadálymentesítés
    - 11.1.4. Gyakorlat: Kommunikáció piktogramokkal
    - 11.1.5. Gyakorlat: Muzsikálás színes kotta segítségével
    - 11.1.6. Gyakorlat: Könnyen érthető konyha - receptkészítés
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 12. fejezet: Iránytű a beszédfogyatékosság elfogadását segítő érzékenyítő foglalkozáshoz
  - 12.1. A beszédfogyatékos gyermek
  - 12.2. Hogyan mutassuk be a beszédfogyatékosságot kisgyermekeknek?
  - 12.3. A beszédfogyatékos személyek iránti érzékenyítés célja és didaktika lépései
  - 12.4. Helyes kommunikáció beszédfogyatékos személyekkel
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 13. fejezet: Saját élményű gyakorlatok a beszédfogyatékosság megismeréséhez
  - 13.1. Gyakorlatok
    - 13.1.1. Gyakorlat: „Suttogó szólánc” A túl halk beszéd megértése.
    - 13.1.2. Gyakorlat: „Hang nélkül.” A beszédképtelenség élményének megtapasztalása.
    - 13.1.3. Gyakorlat: „Kimondani a kimondhatatlant.”
    - 13.1.4. Gyakorlat: „Máshogy mondom, furcsa módon” érzékenyítés a dadogó személyek iránt (3-4.osztályos iskolások számára)
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 14. fejezet: A kurzus zárása és értékelése, gyakorlati vizsgafeladatok
  - 14.1. A kurzusteljesítés értékelése
  - 14.2. Választható gyakorlati feladatok

« Előző | Következő »

# 6.2. Hogyan mutassuk be a mozgásszervi fogyatékosságot kisgyermekeknek?

A bemutatás legyen tárgyilagos, pontos, de ne túl tudományos. Igyekezzen a gyermekek nyelvi és kognitív sajátosságaihoz igazodva bemutatni a mozgásszervi fogyatékosságot. Mindig a gyermekek közötti azonosságból induljon ki és ne a mozgásfogyatékosságból eredő különbségekre helyezze a hangsúlyt.

A mozgássérülésről gyermekeknek

Néha különböző testrészeink nem úgy működnek, ahogy kellene. Néhány ember úgy születik, hogy bizonyos testrészeit nem tudja megfelelően használni. Mások balesetben sérülnek meg, és így szerzik a károsodást. Néhány fizikális sérülés átmeneti, mint pl. amikor eltörjük a karunkat, és emiatt néhány hétig gipszet kell hordani. Más sérülések állandóak, pl. ha valaki bénult, akkor kerekesszékkel közlekedik. Az emberek használnak kerekesszéket átmeneti sérüléseknél is, mint pl. ha eltörték egy vagy mindkét lábukat vagy műtétjük volt. Ha valaki kerekesszéket használ vagy gipszben van a keze, akkor az azt jelenti, hogy nem ügyes, és nem tud tanulni? Semmiféleképpen sem! Bizonyára hosszabb ideig tart begipszelt kézzel írni vagy a mindennapi tevékenységeket egy kézzel, vagy kéz használata nélkül elvégezni, bizonyos játékokat kerekesszékben játszani, de ez nem azt jelenti, hogy nem tudják!

## Feladat

Idézze fel, hogy előfordult-e már az Ön életében, hogy valamelyik végtagját átmenetileg nem tudta megfelelően használni? Frusztrálta-e Önt ez a helyzet? Milyen kompenzáló technikákat alkalmazott a mindennapi tevékenységek sikeres megoldása érdekében?

« Előző | Következő »