A szövegfeldolgozás elmélete és gyakorlata alsó tagozaton

- A szövegfeldolgozás elmélete és gyakorlata alsó tagozaton
- Előszó
- A kurzus/tananyag célja, célcsoportja
- 1. fejezet: A szövegfeldolgozás célja, feladatkörei
  - 1.1 Elmélet
  - 1.2 Gyakorlat
  - 1.3 Internetes böngésző
  - 1.4 Az önellenőrzés feladatai
- 2. fejezet: Kompetencia. Anyanyelvi kompetencia, anyanyelvi kommunikáció, szövegfeldolgozás a tantervekben. Ismeretek a szövegről.
  - 2.1 Elmélet
    - 2.1.1 Tudás és kompetencia
    - 2.1.2 Kulcskompetenciák, anyanyelvi kompetencia, anyanyelvi kommunikáció
    - 2.1.3 A szövegfeldolgozás és az anyanyelvi kompetencia kapcsolata a Nat és a Kerettanterv tükrében
    - 2.1.4 A szöveg fogalma
    - 2.1.5 A szövegtípus. A szöveg típusai
    - 2.1.6 A szövegtípusok általános jellemzői
  - 2.2 Gyakorlat
    - 2.2.1 Szövegfelismerés 1.
    - 2.2.2 Szövegfelismerés 2.
    - 2.2.3 Szövegfelismerés 3.
    - 2.2.4 Szövegfelismerés 4.
  - 2.3 Internetes böngésző
  - 2.4 Az önellenőrzés feladatai
- 3. fejezet: A szövegértés sikerét befolyásoló tényezők. Az olvasástechnika fejlesztése.
  - 3.1 Elmélet
    - 3.1.1 A szövegértés sikerét befolyásoló tényezők
    - 3.1.2 Olvasástechnika és szövegértelmező készség: az olvasásképesség szerveződése
    - 3.1.3 Az olvasástechnika fejlesztésének szempontjai
    - 3.1.4 Az olvasástechnika fejlesztésének területei
    - 3.1.5 Akusztikai oldal
      - 3.1.5.1 Hangos olvasás
        - 3.1.5.1.1 Egyéni olvasás
        - 3.1.5.1.2 Társas olvasás (páros vagy kórusban történő olvasás)
      - 3.1.5.2 Néma olvasás
      - 3.1.5.3 A hangos és a néma olvasás kombinált fejlesztése
    - 3.1.6 Nyelvi egységek. A tanítói bemutató olvasás
      - 3.1.6.1 Nyelvi egységek
      - 3.1.6.2 A tanítói bemutató olvasás
    - 3.1.7 Olvasástechnikai hibák és javításuk
  - 3.2 Gyakorlat
    - 3.2.1 Hibajavítás koppintásra
    - 3.2.2 Lánc- vagy stafétaolvasás irányítása
    - 3.2.3 Társas olvasás irányítása – szópiramis
    - 3.2.4 Szerepek szerinti olvasás lebonyolítása
    - 3.2.5 Tanítói bemutató olvasás a gyakorlatban
    - 3.2.6 Az olvasásgyakorlás változatainak felismerése
  - 3.3 Internetes böngésző
  - 3.4 Az önellenőrzés feladatai
- 4. fejezet: Szövegértés és szövegfeldolgozás 1.
  - 4.1 Elmélet
    - 4.1.1 A szövegértő olvasás készségrendszere, a megértés modellje
    - 4.1.2 A szövegegységek megértésének tanítása
      - 4.1.2.1 A szavak (szókapcsolatok) megértése
      - 4.1.2.2 A mondatok megértése
      - 4.1.2.3 A bekezdések megértése
      - 4.1.2.4 Az egész szöveg megértése
    - 4.1.3 A szövegértés fokozatainak tanítása
      - 4.1.3.1 Az értő (szó szerinti) olvasás
      - 4.1.3.2 Az interpretáló (értelmező) olvasás tanítása
      - 4.1.3.3 A kritikai (bíráló) olvasás tanítása
      - 4.1.3.4 A kreatív (alkotó) olvasás tanítása
    - 4.1.4 A kérdezés tanítása
      - 4.1.4.1 A tanítás kérdéseinek előkészítése
      - 4.1.4.2 A tanulók válaszainak irányítása
      - 4.1.4.3 A tanulók kérdései
  - 4.2 Gyakorlat
    - 4.2.1 Szókincsbővítés 1.
    - 4.2.2 Szókincsbővítés 2.
    - 4.2.3 Szókincsbővítés 3.
    - 4.2.4 Szókincsbővítés 4.
    - 4.2.5 Az olvasás fokozatai
  - 4.3 Internetes böngésző
  - 4.4 Az önellenőrzés feladatai
- 5. fejezet: Szövegértés és szövegfeldolgozás 2.
  - 5.1 Elmélet
    - 5.1.1 Műközpontú és olvasóközpontú szövegelemzés – szövegfeldolgozás
      - 5.1.1.1 Műközpontú elemzés
      - 5.1.1.2 Olvasóközpontú elemzés
    - 5.1.2 A szövegfeldolgozás menete
      - 5.1.2.1 A részenkénti szövegfeldolgozás
      - 5.1.2.2 Globális szövegfeldolgozás
      - 5.1.2.3 Az RJR-modell
      - 5.1.2.4 A folyamatolvasás
  - 5.2 Gyakorlat
    - 5.2.1 Gyakorlatok 1-4. osztályosok számára - tanítójelölteknek
    - 5.2.2 Hogyan tanítható a kritikai gondolkodás?
    - 5.2.3 Jóslás alkalmazása
  - 5.3 Internetes böngésző
  - 5.4 Az önellenőrzés feladatai
- 6. fejezet: Módszerek és munkaformák a szövegfeldolgozó órákon. Kooperatív tanulásszervezés. Kooperatív technikák a szövegfeldolgozás gyakorlatában
  - 6.1 Elmélet
    - 6.1.1 Módszerek és munkaformák a szövegfeldolgozó órákon
    - 6.1.2 Kooperatív tanulásszervezés
      - 6.1.2.1 Kooperatív tanulás. Alapelvek. A tanári, tanítói attitűd
      - 6.1.2.2 A csoportok megszervezése. Szerepek a csoportban
      - 6.1.2.3 Az ülésrend
      - 6.1.2.4 A csendjel
    - 6.1.3 Kooperatív módszerek, technikák, feladatleírások
    - 6.1.4 A projekt módszer
  - 6.2 Gyakorlat
    - 6.2.1 Jut eszembe…
    - 6.2.2 Feleletválasztás
    - 6.2.3 Képtárlátogatás
    - 6.2.4 Videó és tervezet összehasonlítása
  - 6.3 Internetes böngésző
  - 6.4 Az önellenőrzés feladatai
- 7. fejezet: A drámapedagógia, drámajátékok alkalmazása a szövegfeldolgozásban
  - 7.1 Elmélet
    - 7.1.1 A dráma, a drámajátékok
    - 7.1.2 A drámajátékok alkalmazásának hatásai
    - 7.1.3 A drámajátékok alkalmazása a szövegfeldolgozásban
  - 7.2 Gyakorlat
    - 7.2.1 Nonverbális kommunikáció
    - 7.2.2 Dramatikus játékok felismerése
    - 7.2.3 Vázlat-videó egyeztetése
  - 7.3 Internetes böngésző
  - 7.4 Az önellenőrzés feladatai
- 8. fejezet: Élményt kínáló szövegek feldolgozása 1.
  - 8.1 Elmélet
    - 8.1.1 Epika, líra, dráma
    - 8.1.2 Epikai műfajok az alsó tagozatosok irodalmi nevelésében
      - 8.1.2.1 Mesék
      - 8.1.2.2 Mondák, legendák
      - 8.1.2.3 Az elbeszélések
      - 8.1.2.4 Apró szövegek
      - 8.1.2.5 A gyermekregények feldolgozása
  - 8.2 Gyakorlat
    - 8.2.1 Tervezet kiegészítése
    - 8.2.2 Fejléc elkészítése tervezethez vázlat alapján
  - 8.3 Internetes böngésző
  - 8.4 Az önellenőrzés feladatai
- 9. fejezet: Élményt kínáló szövegek feldolgozása 2.
  - 9.1 Elmélet
    - 9.1.1 Versek feldolgozása
    - 9.1.2 A népdalok és a mondókák
    - 9.1.3 A balladák
    - 9.1.4 Történelmi olvasmányok
  - 9.2 Gyakorlat
    - 9.2.1 Tandori Dezső: Tartalma: Medve
    - 9.2.2 Versfeldolgozás a gyakorlatban
    - 9.2.3 Történelmi olvasmány feldolgozása a gyakorlatban
  - 9.3 Internetes böngésző
  - 9.4 Az önellenőrzés feladatai
- 10. fejezet: Tudáskínáló és informáló típusú szövegek feldolgozása
  - 10.1 Elmélet
    - 10.1.1 A tudáskínáló (magyarázó, kifejtő) típusú szövegek feldolgozása
    - 10.1.2 Informáló (dokumentum, adatközlő, tájékoztató) típusú szövegek feldolgozása
  - 10.2 Gyakorlat
    - 10.2.1 Videó felvétel alapján fejléc készítése óratervezethez
    - 10.2.2 Tervezet-részletté alakítás
  - 10.3 Internetes böngésző
  - 10.4 Az önellenőrzés feladatai
- 11. fejezet: Mikrotanítások 1.
- 12. fejezet: Mikrotanítások 2.
- 13. fejezet: Ellenőrző feladatsor
  - 13.1 Igaz – Hamis
  - 13.2 Szókitöltős teszt
  - 13.3 Feleletválasztós teszt
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 7.1.3 A drámajátékok alkalmazása a szövegfeldolgozásban

A drámajátékok ugyan a későbbi életszakaszokban is rendkívül fejlesztő hatásúak, de az alsó tagozatos gyermekekre ez még inkább igaz. A pszichológiából tudjuk, hogy a 7-11 éves gyermek a konkrét műveletek szakaszát éli, vagyis a fejlődés alapvető mozgatórugója a gyermek cselekvése; ennek objektív viszonylatai válnak belsővé a folyamat során. Ha a gyermek cselekszik, vele történik valami, s az így szerzett tudást tartják kutatók a legbiztosabbnak, mely évek múlva is könnyen előhívható a memóriából.

A drámapedagógia elismert, s hivatalosan is alkalmazott módszere a magyar oktatásnak, és egyre több pedagógus él a drámajátékok nyújtotta lehetőségekkel, melyek szoros kapcsolatban állnak a kooperatív tanulási módszerekkel. Ezért mindenképpen ajánljuk, hogy a szövegfeldolgozó órákon is éljenek a tanítók a drámapedagógia eszköztárával!

A kreatív szövegfeldolgozás eszközeként a drámajátékokat kétféleképpen építhetjük be az órákba. Egyik esetben a szövegfeldolgozás egésze – az előkészítéstől a szintetizálásig – a dráma eszközeivel történik. A másik lehetőség az, hogy a szövegfeldolgozó óra egyes mozzanatait tervezzük úgy, hogy – más módszerek mellett – alkalmazunk drámajátékokat is.

Az epikai műfajok szinte „kínálják magukat” a drámajátékok alkalmazására, de – mint a versfeldolgozásnál majd visszatérünk rá – a lírai műfajokban született művek értelmezését is meg tudjuk könnyíteni a gyerekek számára a drámajátékok segítségével. Számos drámajátékot ismer a szakirodalom, melyet a tanítási órákon is alkalmazhatunk. A következőkben ízelítőként néhány olyan játékot mutatunk be, melyet bátran használhatunk a szövegfeldolgozó órákon.

Mivel a kommunikáció nem mindig verbális, hiszen a kommunikációban részt vevők más úton is (önkéntelen testbeszéd, arcjáték, szándékos mozdulatok, stb.) kommunikálnak, ezért már alsó tagozaton szerepet kell kapni a nonverbális kommunikáció egyes elemei megismertetésének, gyakorlásának is. A hétköznapi életben a metakommunikáció legtöbbször a verbálissal együtt jelenik meg; alátámasztja azt, vagy ellene hat. Nagyon sok mindent ki tudunk azonban fejezni szavak nélkül is. Ezek megértésére, gyakorlására adnak lehetőséget a kapcsolatteremtés és a közlés olyan módjai, melyek akár szavak nélkül is értelmezhetőek.

A nonverbális kommunikáció fejlesztésére alkalmas:

-Köszönj/értékelj!: Az óra elején/végén gesztusokkal, mimikával köszöntik társainkat. Az óra végi értékeléskor a csoporttársak munkáját értékelik kézfogással, vállveregetéssel, stb.

-Szótlan Parancs: Társak utasítása különböző tevékenységekre (Állj fel!, Gyere ide!, stb.)

-Arcjáték: Különböző érzelmek megjelenítése mimikával (öröm, bánat, csodálkozás, stb.) frontálisan is alkalmazhatjuk.

-Tükörjáték: Az előzőhöz hasonló, de a párok szemben állnak egymással úgy, hogy az egyik a „valódi” gyerek, a másik a tükörképe. Érzelmeket fejez ki a valódi gyerek, a tükörkép pedig leutánozza. Utána váltanak.

Változata: Ugyanez, de testtartással együtt alkalmazzuk.

-Add tovább az arcod!: A gyerekek körben állnak. Az egyik tanuló vág valamilyen arcot, és akire ránéz a körben, annak ugyanolyan arcot kell vágnia. Utána ő mutat egy arckifejezést, és azt adja tovább szemkontaktussal egy másik társának, és így tovább.

-Némajáték: A mese, történet egy-egy jelenetét kell csak mozdulatokkal, szavak nélkül eljátszani a csoportoknak. A többiek, vagy a következő csoport próbálja kitalálni, melyik részt játszották el.

-Állókép (szoborcsoport vagy fotó): A tanulók a történet egy-egy érdekes, fontos pontját megelevenítendő beállnak egy állóképbe úgy, hogy egy-egy szereplőt jelenítenek meg testtartással, gesztussal, mimikával.

Verbális kommunikációt is igénylő játékok:

-Belső hang (gondolat-kihangosítás): során a gyerekek egy-egy szereplő helyzetébe képzelik magukat, s megfogalmazzák azt, hogy mit gondolhatott a szereplő az adott helyzetben.

-Képzeld el!: Az élményt kínáló szövegek szinte mindegyikénél alkalmazható, képzelet- és kreativitást fejlesztő feladat. A történet végével a szereplők élete legtöbbször nem zárul le. Ezért kérhetjük a gyerekeket, képzeljék el és beszéljék meg az addigi események ismeretében, hogyan folytatódhat a történet, majd játsszák el.

-Vallatószék (forró szék): Önként vállalkozó gyermeket leültetünk az osztállyal szemben. A többieknek kérdéseket kell feltenniük neki történetben tanúsított viselkedésével kapcsolatban. A kérdésekre úgy kell a vallatószékben ülőnek felelnie, hogy csak igazat válaszolhat. Kiválóan alkalmas arra, hogy mélyebben feltárjuk a történet, mese adott szereplőjének motivációit, magatartásának valódi okait.

A következő játékok kooperatív technikák is, ezért leírásukkal a 6.1.3. fejezetben már találkozott. Leírásukat ott keresse!

-Dramatizálás (színjáték)

-Interjú

-Ördög-angyal

-Kihangosítás (Szinkronizálás)

« Előző | Következő »