A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai

- A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai
- Bevezetés
- 1. A tantervelmélet alapfogalmai
  - 1.1. Az oktatási rendszer és tartalmi irányítása
    - 1.1.1. Az oktatási rendszer fogalma
    - 1.1.2. A tanítási-tanulási folyamat egy modellje
    - 1.1.3. A tartalmi szabályozás rendszere
    - 1.1.4. A tanterv fogalmának értelmezései
    - 1.1.5. A tantervi fogalmak fejlődése
  - 1.2. Összegzés
  - 1.3. Fogalomlista
  - 1.5. Tesztfeladatok
- 2. A tantervi szabályozás hazai gyakorlata
  - 2.1. A tantervi rendszer hazánkban: a kurrikulum országos és intézményi szintjei
    - 2.1.1. A Nemzeti alaptanterv
    - 2.1.2. Kerettantervek, programcsomagok, taneszközök
    - 2.1.3. Pedagógiai programok és helyi tantervek
  - 2.2. Összegzés
  - 2.3. Fogalomlista
  - 2.4. Tesztfeladatok
- 3. Tantervi célok, feladatok és követelmények
  - 3.1. A tantervi célrendszer
  - 3.2. A tantervi célok forrásai
  - 3.3. A célok lebontása, megvalósíthatóvá tétele
  - 3.4. Követelmények: tanulási eredmények
  - 3.5. A tanulási eredmények megfogalmazása
  - 3.6. Követelménytaxonómiák
    - 3.6.1. Bloom követelménytaxonómiája
    - 3.6.2. Nagy József kritériumrendszere
  - 3.7. Összegzés
  - 3.8. Fogalomlista
  - 3.9. Tesztfeladatok
- 4. A műveltségi anyag kiválasztása és elrendezése
  - 4.1. A műveltségi anyag kiválasztása
  - 4.2. A műveltségi anyag elrendezése
  - 4.3. Összegzés
  - 4.4. Fogalomlista
  - 4.5. Tesztfeladatok
- 5. A tanári tervezés
  - 5.1. A tanári tervezés tanulásának nehézségei
  - 5.2. A tanári tervezés alapelemei
  - 5.3. A tanári tervezés dokumentumai
    - 5.3.1. A mikrotervezés dokumentumai
    - 5.3.2. Nano szint: Az egyéni fejlesztési terv
  - 5.4. Összegzés
  - 5.5. Fogalomlista
  - 5.6. Tesztfeladatok
- 6. A tantervi értékelés
  - 6.1. A tantervi értékelés
  - 6.2. A tanterv koherenciája
  - 6.3. A tanterv konzisztenciája
  - 6.4. A tanterv kongruenciája
  - 6.5. Összegzés
  - 6.6. Fogalomlista
  - 6.7.Tesztfeladatok
- 7. A pedagógiai értékelés fogalma, funkciói, típusai
  - 7.1. A pedagógiai értékelés fogalma, szerepe a tanítás-tanulás rendszerében
  - 7.2. A pedagógiai értékelés funkciói az oktatási folyamatban
  - 7.3. A pedagógiai értékelés módszerei és típusai
    - 7.3.1. A pedagógiai mérés
    - 7.3.2. A normaorientált értékelés
    - 7.3.3. A kritériumorientált értékelés
  - 7.4. Összegzés
  - 7.5. Fogalomlista
  - 7.6. Tesztfeladatok
- 8. A pedagógiai mérés fogalma, folyamata, eszközei
  - 8.1. Pedagógiai mérőeszközök, mérésmetodikai szabályok és összefüggések
    - 8.1.1. Kérdőívek
    - 8.1.2. Tesztek
    - 8.1.3. Mérési hibák
    - 8.1.4. Jóságmutatók
  - 8.2. A tesztkészítés szempontjai
    - 8.2.1. Feladatírás, feladattipológia
    - 8.2.2. Tesztszerkesztés
  - 8.3. Tudásszint- és képességvizsgáló tesztek
    - 8.3.1. A tudásszintmérő tesztek készítésének folyamata
    - 8.3.2. A képességvizsgáló tesztek alkalmazása
  - 8.4. Összegzés
  - 8.5. Fogalomlista
  - 8.6. Tesztfeladatok
- 9. A tanulók értékelése
  - 9.1. A tanulói értékelés módszertani kérdései
    - 9.1.1. A tanulói értékelés fő funkciói
    - 9.1.2. A tanulói értékelés módszerei, típusai
    - 9.1.3. Tanulói értékelés az értékelést végzők és elvárások szerint
  - 9.2. A tanulói értékelés során keletkező értékletek
    - 9.2.1. Osztályzatok
    - 9.2.2. Szöveges értékelés
  - 9.3. Vizsgák, a vizsgáztatás pszichológiai hatásai
    - 9.3.1. Vizsgatípusok
    - 9.3.2. A vizsgafejlesztés folyamata
    - 9.3.3. Írásbeli és szóbeli vizsgaproduktumok készítése és értékelése
  - 9.4. Összegzés
  - 9.5. Fogalomlista
  - 9.6. Tesztfeladatok
- 10. A tanítási-tanulási folyamat értékelése
  - 10.1. A fejlesztő értékelés jellemzői
    - 10.1.1. A fejlesztő értékelés fogalma
    - 10.1.2. A fejlesztő értékelés alapelemei
  - 10.2. A tanulást támogató értékelés módszerei
    - 10.2.1. Fejlesztőfeladatok az osztálytermi gyakorlatban
    - 10.2.2. Portfólió
    - 10.2.3. A tanítási folyamat értékelése
  - 10.3. Ön- és társértékelés eszközei
  - 10.4. Összegzés
  - 10.5. Fogalomlista
  - 10.6. Tesztfeladatok
- 11. Intézményértékelés
  - 11.1. Az intézményértékelés funkciói
    - 11.1.1. Az intézményértékelés céljai, területei
    - 11.1.2. Az elszámoltathatóság fogalma és jellemzői
  - 11.2. Az iskolák eredményessége
    - 11.2.1. Az eredményesség viszonyítása és mutatói
    - 11.2.2. A pedagógiai hozzáadott érték meghatározása
  - 11.3. Országos és helyi mérések eredményeinek értelmezése, felhasználása
    - 11.3.1. Az átlageredmények és a képességszintek szerinti eloszlások értelmezése
    - 11.3.2. Az átlageredmény értelmezése a családiháttér-index alapján
    - 11.3.3. Az Országos Kompetenciamérés helyi eredményeinek felhasználása
  - 11.4. Összegzés
  - 11.5. Fogalomlista
  - 11.6. Tesztfeladatok
- 12. Rendszerszintű értékelés
  - 12.1. A rendszerszintű értékelés és mérés jellemzői
    - 12.1.1. A rendszerszintű értékelés fogalma és céljai
    - 12.1.2. A rendszerszintű mérések módszerei
  - 12.2. Hazai rendszerszintű felmérések
    - 12.2.1. Hazai mérések, az Országos Kompetenciamérés
    - 12.2.2. Országos mérések
  - 12.3. Nemzetközi rendszerszintű felmérések
    - 12.3.1. A nemzetközi vizsgálatok jellemzői
    - 12.3.2. A nemzetközi mérések eredményei
  - 12.4. Összegzés
  - 12.5. Fogalomlista
  - 12.6. Tesztfeladatok
- Fogalomlista
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 7.3.3. A kritériumorientált értékelés

A kritériumorientált értékeléskor a teljesítményt a követelményekből kiindulva és ahhoz viszonyítva határozhatjuk meg, így meg tudjuk vizsgálni, hogy a tanuló milyen szinten érte el az előre meghatározott, pontosan definiált követelményszintet. A kritériumorientált értékeléskor jellemezni tudjuk azt is, hogy a tanuló az elért szinten milyen gondolkodási műveletek elvégzésére képes. Ez alapján van lehetőség arra, hogy a diákok tudását az adott területen fejlesszük.

A 7.2. ábrán a korábban vizsgált általános iskola tanulói szintű eredményét látjuk. Az ábrán minden kör egy tanulót jelöl, a fehér és a fekete köröknek nincs semmiféle szakmai jelentése. Az ábra alapján a normaorientált értékeléshez hasonlóan rangsorolhatjuk a diákokat a teljesítményük szerint. A felső vízszintes tengelyen láthatjuk még az OKM-en kialakított különböző képességszinteket is. Mindezek figyelembevételével leolvashatjuk, hogy milyen képességszinten vannak az egyes tanulók. A teszten elért eredmények alapján tehát minden tanuló besorolható egy adott képességszintbe, amelynek részletes leírása van, így tudjuk azt jellemezni, hogy egy adott tanuló milyen műveletek elvégzésére képes. Az animációban példaként két tanuló esetében olvashatjuk, milyen képességszinttel rendelkeznek és milyen olvasási műveletek elvégzésére képesek. Ha a tanulócsoportot vizsgáljuk, megállapíthatjuk, hogy összetétele heterogén, jelentős különbségek vannak a diákok között.

7.2. ábra. Egy példa kritériumorientált értékelésre (Forrás: Országos kompetenciamérés 2012 …, 4. o.)

Az OKM ajánlást fogalmaz meg arra vonatkozóan is, hogy mi az a képességszint, amivel a diákoknak minimálisan rendelkeznie kell. Az ajánlás szerint a 6. évfolyamosok körében a 3. szint, a 8. és 10. évfolyamosok esetében a 4. szint tekinthető alapszintnek. (Ezt jelöli az animáció végén a vízszintes vonal.) Legalább az alapszint elérése szükséges ahhoz, hogy a tanuló tudja alkalmazni képességeit a további ismeretszerzésben és az önálló tanulás során. A tanulók közül többen voltak az 1-es és 2-es képességszinten, akiknek a fejlesztése lényeges tanári feladat.

Az Országos kompetenciamérés eredményei alapján azt is megállapíthatjuk, hogy a tanulók hogyan fejlődtek. A 7.3. ábrán a két évvel későbbi, 2014-ben 8. évfolyamosként elért eredményeket láthatjuk.

7.3. ábra. Ugyanazon tanulócsoport 2 év alatti fejlődése

Két évvel később az iskola tantestülete láthatja a fejlődést: a tanulók többsége a 4. képességszinten van, de még mindig vannak olyan diákok, akik az alapszintet, amely a 8. évfolyamon a 4. képességszint, nem érték el, vagyis az ő célirányos fejlesztésük lényeges feladat.

A nyilvános jelentésekben (https://www.kir.hu/okmfit/) nem azonosíthatók be az egyes tanulók, az intézmények számára elérhető jelentésben viszont rendelkezésre állnak a tanulói szintű eredmények is. Összegezve: A kritériumorientált értékelés esetében csoporttól függetlenül, akár egy tanuló teljesítményét is tudjuk a követelmények alapján értelmezni és a fejlesztési irányokat kijelölni.

## Szövegfeldolgozási feladatok

7.13. Olvassa el figyelmesen Csapó (2004, 290–292. o.) ismertetését is a norma- és kritériumorientált tesztelésről! Mutassa be a norma- és kritériumorientált értékelés jellemzőit, alkalmazásuk előnyeit és korlátait!

7.14. Válasszon ki az Országos kompetenciamérésnek egy intézmény valamelyik évfolyamára vonatkozó jelentéséből egy-egy ábrát a norma- és kritériumorientált értékelés illusztrálására! Értelmezze az ábrákat! (Az intézményi jelentések itt érhetők el: https://www.kir.hu/okmfit/kereso.aspx?t=i) Figyelem! Ne „intézményi összefoglaló jelentést”, hanem egy évfolyamra vonatkozó jelentést válasszon ki!

7.15. Vizsgálja meg a PISA-mérésekben alkalmazott képességszintek leírását és a tanulók megoszlását a különböző képességszinteken! Jellemezze a képességszintek leírásainak megfogalmazását, a köztük lévő különbségeket! Azonosítsa, hogy milyen arányban vannak a magyar diákok a kiválasztott területen a különböző képességszinteken! A PISA ajánlásai alapján melyik képességszint tekinthető alapszintnek? Milyen arányban érik el ezt a szintet a magyar diákok? (A képességszintek leírása: Balázsi, Ostorics, Szalay, Szepesi és Vadász, 2003, matematika: 30–31. o., szövegértés: 43–44. o., természettudomány: 50–51. o.)

« Előző | Következő »