- ÉRTELMILEG ÉS TANULÁSBAN AKADÁLYOZOTTAK KÓRTANA
- Előszó
- Bevezető
- 1. fejezet: Fogyatékosság, fogyatékos emberek megítélése - WHO modellje
- 2. fejezet: A személyiség ösztönző rendszere
- 3. fejezet: Az emberi megismerés alapjelenségei
- 4. fejezet: Tanulás, megismerés
- 5. fejezet: Neuroanatómia, neurofiziológia
- 6. fejezet: Neuropathologia
- 7. fejezet: Idegrendszeri működés zavarok korai felismerése
  - 7.1. Újszülöttek, csecsemők reflex zavari, kóros tünetei
  - 7.2. Kisded- és gyermekkori zavarok
- 8. fejezet: Értelmi és tanulási zavarok okai
  - 8.1. PRÉNATÁLIS OKOK
    - 8.1.1. Szülők életkora és kockázatok (Biológiai okok)
    - 8.1.2. Központi idegrendszer fejlődési anomáliái
      - 8.1.2.1. Agy fejlődésének zavarai
    - 8.1.3. Magzati függelékek kóros állapotai
    - 8.1.4. Small for Gestational Date/Age (SGD/SGA)
    - 8.1.5. „Mit hozott magával az anyaméhből a magzat?”
      - 8.1.5.1. „Méhen belüli stressz”
    - 8.1.6. Epigenetika és mentális folyamatok
      - 8.1.6.1. Epigenetikai változásokhoz vezető okok
    - 8.1.7. fejezet: Biológiai kórokok
      - 8.1.7.1. Prion
      - 8.1.7.2. Genom
        - 8.1.7.2.1. Kromoszóma rendellenességek (kariopátiák)
          - Szomatikus kromoszómák számbeli rendellenességei
          - Szomatikus kromoszómák szerkezeti anomáliái
          - Nemi kromoszómák számbeli rendellenességei
          - Nemi kromoszómák szerkezeti anomáliái
      - 8.1.7.3. Anyagcsere betegségek
      - 8.1.7.4. Hormonrendszer zavarai és értelmi akadályozottság
  - 8.2. PERINATÁLIS OKOK
    - 8.2.1. Oxigénhiányos állapotok
    - 8.2.2. Császármetszés
    - 8.2.3. Születés közben bekövetkezett rendellenességek
  - 8.3. POSZTNATÁLIS OKOK
    - 8.3.1. Újszülöttek sárgasága (icterus neonatalis, bilirubinopathia)
    - 8.3.2. Fertőzések
    - 8.3.3. Daganatok
    - 8.3.4. Sérülések
    - 8.3.5. Poszttraumás stressz szindróma
    - 8.3.6. Szociális háttér
- 9. fejezet: ÉRZÉKELŐ SZERVRENDSZEREK ANOMÁLIÁI ÉS MENTÁLIS KÉPESSÉGEK
  - 9.1. Agnózia
  - 9.2. Neurofiziológia, neuropatológia
  - 9.3. Látás szervrendszere
  - 9.4. Hallás, egyensúlyozás szervrendszere
  - 9.5. Siketvakság
  - 9.6. Taktilis zavarok
- 10. fejezet: Gyermekkori pszichiátriai kórképek kialakulása
- 11. fejezet: Tanulási és értelmi zavarok pszichiátriai hátterei
  - 11.1. Depresszió
  - 11.2. Schizophrenia
- 12. fejezet: Érzelmi (emocionális) folyamatok és tanulási zavarok
  - 12.1. Késztetés (motiváció)
  - 12.2. Szorongás
  - 12.3. Gátlásos állapot
  - 12.4. Agresszió
- 13. fejezet: Központi idegrendszer tanulási és értelmi zavarokkal járó betegségei
- 14. fejezet: GYÓGYPEDAGÓGIAI KÉPZÉS SZEMPONTJÁBÓL FONTOSABB TÜNETCSOPORTOK, BETEGSÉGEK
  - 14.1. Parciális teljesítmény zavarok (Részképesség zavarok)
  - 14.2. Specifikus tanulási zavarok (iskolai teljesítmények zavarai)
    - 14.2.1. Diszlexia
    - 14.2.2. Diszkalkulia
    - 14.2.3. Diszgráfia
    - 14.2.4. Készségek kevert zavara
    - 14.2.5. Beszéd és a nyelv specifikus fejlődési zavarai
- 15. fejezet: Figyelemhiányos hiperaktivitás - Attention deficit hyperactivity disorder (ADHD)
  - 15.1. Kórtani háttér
  - 15.2. Figyelemhiányos hiperaktivitás típusai és tüneteik
- 16. fejezet: Cerebralis paresis (CP)
- 17. fejezet: Beszéd és nyelv fejlődési zavarai
  - 17.1. Beszédzavarok okai
  - 17.2. Beszédzavarok, beszédhibák
- 18. fejezet: DCD (Developmental Coordination Disorder)
- 19. fejezet: Magatartási fenotípus betegség (viselkedési zavar) és kognitív deficit
  - „Erőszakos gyerekek, agresszív felnőttek”
  - Gyermekkori regulációs zavarok
  - Serdülőkori problémás viselkedési formák
- 20. fejezet: Down-kór
- 21. fejezet: Fejlődés pervazív zavarai
  - 21.1. Autizmus spektrum betegség (ASB)
    - 21.1.1. Autizmus spektrum betegség (ASB, ASD) korai tünetei, tünetei
    - 21.1.2. Autizmus spektrum betegség (ASB, ASD) kóreredete
      - 21.1.2.1. Autizmusról az epigenetika tükrében
      - 21.1.2.2. Immunfolyamatok és autizmus
      - 21.1.2.3. Autizmus praenatalis és perinatalis rizikótényezői
      - 21.1.2.4. Szindrómás autizmus
      - 21.1.2.5. Kis penetranciájú gének
      - 21.1.2.6. Gyakori nukleotid változások (Single Nucleotid Variant SNV)
      - 21.1.2.7. További lókuszokon talált mutációk ASD betegekben
  - 21.2. Asperger-szindróma
  - 21.3. Máshova be nem sorolt PDD
  - 21.4. Gyermekkori dezintegratív betegség
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 14.2. Specifikus tanulási zavarok (iskolai teljesítmények zavarai)

Legpontosabban a specifikus tanulási zavar (learning disability, specific learning difficulties) meghatározás fejezi ki, hogy eltérő képességei, készségei miatt a gyermek nem tud megfelelő teljesítményt nyújtani. Pedagógusok, pszichológusok, szülők mind gyakrabban szembesülnek ezzel a gonddal. „Járvány”, ami elárasztja az iskolákat, hiszen a tanulók 5%-a súlyos, 10%-a pedig enyhébb szintű zavarokban szenved.

Gyermekpszichiáterek lelki fejlődés zavarai közé sorolják az iskolai teljesítmények zavarait, más szóval a tanulási zavarokat – részképesség zavarokat: a diszlexiát, a diszkalkuliát, a diszgráfiát, valamint a beszéd és a nyelv specifikus fejlődési zavarait. Véleményük szerint a háttérben az agy egyes részeinek megkésett fejlődése, érése áll.

Tanulási zavarok általános összefoglaló meghatározás. A gyerekek különböző deficitekkel küzdő csoportot alkotnak. Ők nem képesség hiányosak (nem vakok, siketek). Nehézségeik adódnak a figyelmi funkciók, a beszédkészség, az olvasási, az írási, a számolási készségek elsajátításában, valamint akadályozottak ezek használatában. Jelentkezhetnek más deficitekkel együtt is, de azoknak nem egyenes következményei (pl. előfordulnak érzékszervi gyengeségek, érzelmi zavarok) vagy negatív környezeti hatások figyelhetők meg [szociális, kulturális háttér, rossz oktatás(!)].

Értelmi fogyatékosok külön körét alkotják azok a tanulási zavarokkal is küszködők, akiknek neurológiai deficitjeik és működési anomáliáik miatt intelligencia szintjükhöz képest a vártnál gyengébb a tanulási teljesítményük.

Sikertelenül tanuló, rosszul teljesítő gyerek nem feltétlenül hanyag, nemtörődöm, hanem kudarcainak mélyebb gyökerei lehetnek, tehát minden olyan ok, amely öröklődött, vagy a gesztáció alatt, születés közben, születés után következett be, és a tanuló pszichikus tényezőit rossz irányban befolyásolta.

Közel azonos értelemben használt több kifejezés él a köznyelvben a tanulási nehézségek körében. Magyarázat vagy részletezés nélkül felsorolva: specifikus tanulási zavar (specific learning disability), tanulási zavar (developmental disorder or disability), minimalis agyi károsodás (minimal brain damage), minimális cerebrális diszfunkció (MCD), tanulási alkalmatlanság (learning disability) hyperaktivitási szindróma (hyperactivity syndrome), sajátos fejlődési elmaradottság, specifikus fejlődési zavar.

Gyógypedagógiai, oktatási, gyakorlati szempontból az alábbiakat kell kihangsúlyozni: Minden tanulási zavar befolyásolja a viselkedést, az önértékelést, a kortársi beilleszkedést, szorongást okoz, nem szólva ezek következményeiről.

Előjelek:

Kisgyermekeken megfigyelhetők, felismerhetők a ráutaló tünetek, amik megnyilvánulnak a testséma zavarában, a térbeli tájékozódás nehézségeiben, az egyensúlyozásban, a finom és nagy mozgások kivitelezésében, az észlelés zavaraiban.

Iskolások fő tünetei a nyelvi és vizuális képességek, a szókincs, a számolás készég, az írás-helyesírás és az olvasás területén jelennek meg.

Fiatalkorúak, felnőttek képzettségük bizonyos foka ellenére szoronganak, korábbi tanulásban szerzett negatív élményeik uralják őket.

« Előző | Következő »