Bevezetés az irodalomtudományba

- Bevezetés az irodalomtudományba
- Tartalomjegyzék
- Előszó
- I. INTÉZMÉNYTÖRTÉNET
  - I. 1. Egyetemek és akadémiák a késői középkorban és a korai újkorban (Balázs Mihály)
  - I. 2. Az irodalom intézménytörténete a 18-19. században (Gere Zsolt)
    - I.2.1. Az intézmény fogalma
    - I.2.2. Az irodalom intézményei
    - I.2.3. A Magyar Tudományos Akadémia
    - I.2.4. A Kisfaludy Társaság (1836-1952)
  - I. 3. Ellenőrző kérdések és feladatok az Intézménytörténet című fejezethez
- II. FILOLÓGIA
  - II.1. Fejezetek a filológia történetéből (Fazekas Sándor)
    - II.1.1. Antikvitás
    - II.1.2. A filológia a középkorban
    - II.1.3. A filológia reneszánsza – a reneszánsz filológia
    - II.1.4. Felvilágosodás
    - II.1.5.A modernkori filológia
  - II.2. Legfontosabb módszertani eljárások és szakkifejezések (Fazekas Sándor)
    - II.2.1. A stemma
    - II.2.2. Kiadástípusok
    - II. 2. 3. Fontosabb szakkifejezések listája
    - II. 2.4. Íráshordozók és medialitás
  - II. 3. Digitális filológia (Labádi Gergely)
    - II.3.1. A számítógép mint eszköz
    - II.3.2. A könyvbeli szöveg
    - II.3.3. A számítógép mint médium – a szöveg az információs társadalomban
    - II.3.4. A digitális szöveg
    - II.3.5. Mihez kezd(j)ünk a digitális szöveggel?
    - II.3.6. Digitális szöveg- és tanulmánygyűjtemények, könyvtárak
  - II. 4. Ellenőrző kérdések és feladatok a Filológia című fejezethez
- III. RETORIKA (Ötvös Péter)
  - III. 1. Rövid történet
  - III. 2. A retorikai beszéd felosztása
  - III. 3. Példa a beszédnemek irodalmi használatára
    - III. 3. 1. Petőfi Sándor: Füstbe ment terv
    - III. 3. 2. József Attila: Arany
    - III. 3. 3. Akartok-e rabok lenni?
  - III. 4. Feladatok és kérdések a Retorika című fejezethez
- IV. VERSTAN (Bognár Péter)
  - IV.1. Alapvetés
    - IV.1.1. Az ismétlődés fogalma
    - IV.1.2. Verstan és poétika
    - IV.1.3. Verstan és előadásmód
  - IV.2. Magyar vers, magyar verstan
    - IV.2.1. Nemzeti versidom
    - IV.2.2. Versidomvita
  - IV.3. Általános metrika
    - IV.3.1. A Jakobson–Lotz-axiomatika
    - IV.3.2. Metrikai összetevők + metrikai szabályok
    - IV.3.3. Nyelvi összetevők + metrikai szabályok
      - IV.3.3.1. Összetevők
        - IV.3.3.1.1. A megfelelések fajtái
        - IV.3.3.1.2. A numerikus szabályozottság tárgya
      - IV.3.3.2. Szabályrendszer
        - IV.3.3.2.1. A numerikus szabályozottság elve: szám
        - IV.3.3.2.2. A numerikus szabályozottság elve: tartalom
        - IV.3.3.2.3. A numerikus szabályozottság elve: szám és tartalom
  - IV.4. Példatár a metrikai elemzésekhez
    - Átkozott legyen az éj
    - Angyaloknak nagyságos asszonya (RPHA 99)
    - Mikor Szennakerib az Jeruzsálemet (RPHA 940)
    - Elmelkedesek az örökke-valoságrol (RMKT 17, 9. 77/s)
  - IV. 5. Ellenőrző feladatok és kérdések a Verstan című fejezethez:

« Előző | Következő »

# Elmelkedesek az örökke-valoságrol (RMKT 17, 9. 77/s)

Szentgyörgyi Gergely, Pozsony, 1643 (RMNy 2023), 443–444.

Menyí chillag | égen villag, – U – U – – – X 8 A, A

Harmat menyi chöppenik; – – – U – U X 7 B

Tengerekben, | ’s fellegekben – U – – – U – X 8 C, C

Menyi chöpp találtatik; – U – U – U X 7 B

Ki-keletkor, víg tavaszkor U U – – – U – X

Menyi levél zóldellik; – U U – – – X

Szép kertekben, zold rétekben – – – – – – – X

Menyi virág tündoklik; – U U – – – X

Hány ékesség, ’s gyönyorüség – – – – U U – X

Erdókben nevelkedik; – – – U – U X

Hány illattal, virágokkal – – – – U – – X

A’ mező bévelkedik; – U – – – U X

Menyi chengés, ének zengés – U – – – – – X

Vigasztalya fülünket, U – – U U – X

Kíes szépség, kedves zóldség U – – – – – – X

Vídámíttya szemünket; U – – U U – X

Derék nyárban, ’s aratásban U – – – U U – X

Menyi gabna-szem lehet; – U – U – U X

Menyi haj-szált, gyapjas szór-szált – U – – – – – X

Vadak ’s barmok viselnek; U – – – U – X

Kórót, magvat, bogas ágat – – – – U U – X

Fák és füvek nevelnek: – – U – U – X

Mind ezeket, és többeket – U U U – – U X

Végy nagy hoszszú sommában; – – – – – – X

Az Örökké-valóságot – U – – U – – X

Még sem veheted számban – – U U – – X

Számlálly ezer, és még ezer – – U U – – U X

Millio esztendóket: – U – – – – X

Fel nem érted, ’s el sem kezdted – U – – – – – X

A’ végtelen idóket. – – U U U – X

Minden mesterséged, 6 A

’S minden számvetésed 6 A

El-fogy itt, ’s el-lankad

Fáradságos munkád.

Oh meg-mérhetetlen,

’S ki-meríthetetlen,

Végtelen hoszszúság!

Örökke-valosag.

1) A szabályozott összetevők: szótag, morféma

2) A numerikus szabályozottság tárgya:

21) Szótag: szám, tartalom

22) Morféma: tartalom

3) A megfelelés minősége:

31) Szótag: részleges

32) Morféma: teljes

4) A szerkezetre vonatkozó szabályok:

41) Két négy szótagos, szintaktikai határ határolta beszédszakaszt egy hét szótagos, mondathatár határolta beszédszakasz követ.

42) A három egység páratlan szótagjai jellemzően hosszúak, páros szótagjai jellemzően rövidek, a 8. és a 15. szótag hosszértéke nincs szabályozva.

43) A négy és a hét szótagos egységeket morféma szintű, teljes ismétlődés zárja, amely jellemzően a két négy szótagos és a két egymást követő hét szótagos egységet köti össze.

44) Tetszőleges számú ilyen szerkezet után nyolc darab hat szótagos, szintagma határ határolta beszédszakasz következik, amelyeket – páronként – morféma szintű, teljes ismétlődés kapcsol össze.

« Előző | Következő »