Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében

- Az óvodapedagógus feladata a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésében
- A projekt
- Tartalmi áttekintés
- Előszó
- Bevezetés
- 1. Az ép és a sajátos nevelési igényű óvodás gyermekek együttnevelése
  - Fogyatékosság, fogyatékos személy fogalmának értelmezése
  - Sajátos nevelési igény fogalmának értelmezése
  - Szegregáció és integráció fogalmának értelmezése
  - Az integrált-inkluzív nevelés típusai
  - Az integrált-inkluzív óvodai nevelés szintjei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének jogi szabályozása, alapdokumentumai
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésével kapcsolatos főbb jogszabályok
  - Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelése a témakörre vonatkozó alapvető törvények tükrében
  - A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének intézményi dokumentumai és tárgyi feltételei
  - Az ép és a sajátos nevelési igényű gyermekek együttnevelésének személyi feltételei
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 3. A mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Mozgáskorlátozott gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A mozgáskorlátozottság értelmezése
  - A mozgáskorlátozott gyermekek csoportjai
  - A mozgáskorlátozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai neveléséhez
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a mozgáskorlátozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 4. A látássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Látássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A látássérülés értelmezése
  - A látássérült gyermekek csoportjai
  - A látássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - A látássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a látássérült gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 5. A hallássérült gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Hallássérült gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A hallássérülés értelmezése
  - A hallássérült gyermekek csoportjai
  - A hallássérült gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Speciális eszközök a hallássérült gyermekek óvodai neveléséhez
  - A hallássérülés hatása a gyermek fejlődésére
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 1.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a hallássérült gyermekek óvodai nevelésében 2.
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 6. Az értelmi fogyatékos gyermekek óvodai nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az értelmi fogyatékosság értelmezése
  - Az értelmi fogyatékos gyermekek csoportjai
  - Az értelmileg akadályozott gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az értelmileg akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. A beszédfogyatékos óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - A beszédfogyatékos gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A beszédfogyatékosság, beszédzavar és beszédhiba értelmezése
  - A beszéd-rendellenességek csoportjai
  - A beszéd-rendellenességek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai a beszédfogyatékos, beszéd-és nyelvi fejlődésben akadályozott gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. Az autizmus spektrum zavarral élő óvodás gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Autizmus spektrum zavarral élő gyermekek nevelése többségi óvodában
  - Az autizmus spektrum zavar értelmezése
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek csoportjai
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek viselkedésének főbb jellegzetességei
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az autizmus spektrum zavarral élő gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Ajánlott speciális gyógypedagógiai, pedagógiai módszerek, eszközök
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. A magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése, az óvodapedagógus fejlesztési feladatai
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek nevelése többségi óvodában
  - A magatartászavar értelmezése
  - A magatartászavar különböző formái
  - Magatartászavarral rendelkező gyermekek legfontosabb jellemzői
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai magatartászavarral rendelkező gyermekek óvodai nevelésében
  - Az óvodapedagógus ajánlott feladatai az óvodai élet tevékenységi formáival kapcsolatban
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- Próbateszt
- Záróteszt
- Kislexikon
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# A hallássérült gyermekek csoportjai

Két szempontból jellemezhető a hallás: a hangerő és a meghallott hangmagasság alapján. Az ép hallású személy hallásküszöbe 0 és 10 dB[1] hangerő között van, addig a hallássérülteknél ez az érték 30-100 dB vagy még ennél is nagyobb 110-115 dB közötti értéket mutat. Az emberi fül a 20-20 000 Hz közötti hangmagasságok észlelésére képes[2]. A beszédhangok 300-400 Hz közötti területen találhatók.

A hallásveszteség megítélése 125 és 8000 Hz közötti rezgésszámú hangok tartományában ‒ hallókészülékkel vagy hallókészülék nélkül ‒ végzett hallásvizsgálat útján történik. Az eljárás neve: audiometria. Eredményét audiogramon rögzítik. Az audiogramon a különböző frekvencián mért hallásveszteség decibelben kifejezett értéke szerepel.

- Siketség: 110 dB-nél súlyosabb a hallásveszteség. Következménye a hangzó beszéd kialakulásának, a hallás útján történő értésének képtelensége, vagy elsajátításának súlyos fokú nehezítettsége, illetve a nyelvi kommunikáció akadályozottsága. Módosulhat a gyermek megismerő tevékenysége, esetenként az egész személyiség megváltozását eredményezheti.

- Nagyothallók: 40-90 dB-es hallásveszteség esetén. A nagyothalló óvodás gyermekek az emberi beszéd és a környezeti hangok korlátozott felfogására, differenciálására képesek. A hallás csökkenése akadályozottságot jelent a hangzó beszéd elsajátításában és megértésében. Mértéke a súlyos kommunikációs zavartól a normál nyelvhasználat megközelítésének szintjéig terjed.
  Enyhe nagyothallás esetén a hallásveszteség 30-45 dB. A hallássérült gyermeknek a halk vagy távoli beszéd megértésében lehetnek problémái, közelről meghallja a társalgó beszédet.
  Közepes nagyothallás esetén a hallásveszteség 46-65 dB. A hallássérült gyermek csak a hangos társalgást érti.
  Súlyos nagyothallás esetén a hallásveszteség 66-90 dB. Kb. 40 cm-ről meghallja az erős hangokat. A környezeti zajokat felismerheti.
- A siketség határán lévő nagyothallók: 90 és 110 dB közötti a hallásveszteség, súlyos hallásveszteségre utaló átmeneti sáv. A hallássérült gyermek egyes erős hangokat meghallhat, de a hangok helyett inkább a vibrációt érzékeli. A korai életkorban megkezdett fejlesztés, a megfelelő hallókészülékes ellátás és a személyi adottságok (értelem, beszédtanulékonyság stb.) alapvetően meghatározzák, hogy a gyermekre a nagyothalló vagy a siket típusú fejlődésmenet lesz jellemző.
- Az egyik vagy mindkét oldalon végzett hallásjavító műtét során helyreállított hallássérült gyermekeknél fizikai értelemben közel ép hallás mérhető. Fejleszthetőségüket, fejlődési ütemüket alapvetően meghatározza, hogy milyen életkorban került sor a műtéti beavatkozásra. Beszédértésük, beszédprodukciójuk fejlődése hasonlóságot mutat a hallók beszédfejlődésével.

A hallássérülés típusai

- Vezetéses jellegű: a hangfelfogó rendszer (a külső és középfül) megbetegedése, ez enyhe vagy közepes fokú nagyothallással jár. Többnyire sikeresen műthető.
- Idegi eredetű: a hallóideg, a hallópályák vagy a hallókéreg károsodása súlyos halláskárosodást okoz. A cochleáris implantáció[3] és a hallókészülék viselése segíthet.
- Vegyes típusú: az előző kettő együttes fellépése esetén vegyes típusú hallássérülésről beszélünk.

## Képgaléria

[1] decibel: a hangerősség mértékegysége, jele: dB

[2] frekvencia: a hangmagasság alapja, mértékegysége Hertz, jele Hz

[3] A cochleáris implantáció: egy olyan műtéti eljárás, ami a súlyos nagyothallók és siketek hallásjavítását szolgálja.

« Előző | Következő »