A biológia alapjai tanító- és óvóképzős hallgatók számára

- A biológia alapjai tanító- és óvóképzős hallgatók számára
- Előszó
- 1. fejezet: A változatos élővilág kialakulásának feltételei és körülményei
  - 1.1. Az élet kialakulásához szükséges feltételek (fizikai és kémiai evolúció)
  - 1.2 A biológiai evolúció fontosabb állomásai
  - 1.3. A kontinensek helyzetének hatása az élőlények elterjedésére
  - 1.4. Az éghajlat hatása az élővilágra
  - Feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 2. fejezet: Az élőlények szerveződési szintjei
  - 2.1. Egyed alatti szerveződési (infraindividuális) szintek
  - 2.2. Egyed feletti (szupraindividuális) szintek
  - 2.3. A fejlődéstörténeti rendszerezés alapjai
    - 2.3.1. A törzsfejlődés bizonyítékai:
  - 2.4. A fejlődéstörténeti rendszerezés főbb csoportjai
  - 2.5. A rendszerezés alapegysége a faj
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 3. fejezet: Egysejtűek
  - 3.1. Prokarióták
    - Heterotrófok
    - Autotrófok
  - 3.2. Eukarióták
  - 3.3. Egysejtű állatok
  - 3.4. Egysejtű növények
  - 3.5. Gombaszerű egysejtűek
  - 3.6. Vírusok, mint élettevékenységeket átprogramozó „lények”
    - 3.6.1. A vírusok általános jellemzése
    - 3.6.2. A vírusok típusai
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 4. fejezet: Többsejtű növények
  - 4.1. Moszatok
    - 4.1.1. Zöld moszatok
    - 4.1.2. Barázdásmoszatok
    - 4.1.3. Sárgásmoszatok
    - 4.1.4. Barnamoszatok
    - 4.1.5. Vörösmoszatok
  - 4.2. Mohák (Bryophyta)
    - 4.2.1. A mohák jelentősebb rendszertani csoportjai
  - 4.3. Harasztok (Pteridophyta)
    - 4.3.1. A harasztok főbb rendszertani csoportjai
  - 4.4. Nyitvatermők (Gymnospermatophyta)
    - 4.4.1. A nyitvatermők rendszertani csoportjai
  - 4.5. Zárvatermők (Angiospermatophyta)
    - 4.5.1. A zárvatermők főbb rendszertani csoportjai
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 5. Többsejtű gombák és zuzmók
  - 5.1. Rajzóspórás gombák
  - 5.2. Járomspórás gombák
  - 5.3. Tömlősgombák
  - 5.4. Bazídiumos gombák
  - 5.5. Zuzmók
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 6. fejezet: Többsejtű állatok
  - 6.1. Szivacsok (Porifera) törzse
    - 6.1.1. A szivacsok általános jellemzése
    - 6.1.2. Szaporodásuk
    - 6.1.3. A szivacsok jelentősége
  - 6.2. A csalánozók törzse
    - 6.2.1. A csalánozók
    - 6.2.2. Csalánozók előfordulása
  - 6.3. Laposférgek
  - 6.4. Fonalférgek
  - 6.5. Gyűrűsférgek
  - 6.6. Puhatestűek (Mollusca)
    - 6.6.1. Kagylók
    - 6.6.2. Csigák
    - 6.6.3. Fejlábúak
  - 6.7. Ízeltlábúak (Arthropoda)
    - 6.7.1. A rovarok általános jellemzése
    - 6.7.2. A rovarok (hatlábúak) fontosabb rendszertani csoportjai
  - 6.8.Tüskésbőrűek (Echinodermata) törzse
  - 6.9. Előgerinchúrosok (zsákállatok) és fejgerinchúrosok törzse
  - 6.10. Gerincesek (Vertebrata)
    - 6.10.1. Halak (Pisces)
    - 6.10.2. Kétéltűek (Amphibia)
    - 6.10.3. Hüllők (Reptilia)
    - 6.10.4. Madarak (Aves)
      - A madarak fontosabb csoportjai - előfordulásuk
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 1
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 2
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 3.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 4.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 5.
      - Jelentősebb madár rendek és példafajok 6.
    - 6.10.5.Emlősök (Mammalia)
      - Rendszerezésük – elterjedésük 1.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 2.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 3.
      - Rendszerezésük – elterjedésük 4.
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 7. fejezet: Hazai életközösségek
  - 7.1. Élőlények és környezetük
    - 7.1.1. Ökológiai alapfogalmak
    - 7.1.2. Az együttélés formái
    - 7.1.3. Az élőhelyek minősége
    - 7.1.4. A fülke (niche) fogalma
    - 7.1.5. A táplálék-piramis (Elton-piramis)
  - 7.2. Hazai erdők élővilága
  - 7.3. A füves területek élővilága
  - 7.4. A víz és vízpart élővilága
  - Kérdések - feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 8. fejezet: Magyarországon termesztett növények és védelmük
  - 8.1. Szántóföldi növénytermesztés
  - 8.2. Magyarországon termesztett zöldségfélék
  - 8.3. Magyarországon termesztett főbb gyümölcsfélék – régi magyar gyümölcsfajták védelme
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 9. fejezet: Tenyésztett állatok
  - 9.1. Őshonos magyar háziállatok (nemzeti kincsek)
  - 9.2. Legelterjedtebb háziállatfajták
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és ajánlott irodalom
- 10. fejezet: Az élő természet védelme
  - 10.1. Az élőlények sokféleségének (biodiverzitás) jelentősége és megőrzési lehetőségei
  - 10.2. Természetvédelem
    - 10.2.1 Nemzetközi természetvédelmi kategóriák
    - 10.2.2. Magyarországon alkalmazott természetvédelmi kategóriák
  - 10.3. Magyarország nemzeti parkjai
    - 10.3.1. Hortobágyi Nemzeti Park
    - 10.3.2. Kiskunsági Nemzeti Park
    - 10.3.3. Körös-Maros Nemzeti Park
    - 10.3.4. Aggteleki Nemzeti Park
    - 10.3.5. Bükki Nemzeti Park
    - 10.3.6. Balaton-felvidéki Nemzeti Park
    - 10.3.7. Őrségi Nemzeti Park
    - 10.3.8. Fertő-Hanság Nemzeti Park
    - 10.3.9. Duna-Dráva Nemzeti Park
    - 10.3.10. Duna-Ipoly Nemzeti Park
  - Kérdések – feladatok
  - Felhasznált és javasolt irodalom
- 11. fejezet: Összegzés – gyakorlás – ellenőrzés
  - Feladatok

« Előző | Következő »

# 6.2.1. A csalánozók

A csalánozók testfelépítése a bélcsíra (gasztrula) állapotban maradt meg, amelynek víztartalma 90 %-nál nagyobb. A bélcsíra ősbélüreggé alakult, amely az ősszájon át tart kapcsolatot a külvilággal.

forrás: elte.prompt.hu

Az állatok testét alkotó külső sejtrétegben található csalánsejtek a legjellegzetesebbek, amelyekről ez a törzs az elnevezését kapta. Ezek a sejtek a karszerű nyúlványaikban találhatók legnagyobb számban, így a táplálkozásban és a védekezésben van szerepük. A fogókarokon található „egyszer használatos” csalánsejtekkel bénítják meg áldozatukat. Érintés hatására automatikusan működnek: a sejtek felszínén egy-egy érzékelő tüske van, ha ehhez hozzáér egy állat, a csalánsejt fedele felpattan, majd a csalánsejtből hosszú fonal hurkolódik az áldozatra. A faltörő típusú csalánsejtből sebet okozó tüskék tűrődnek ki, és a fonalból hangyasav ömlik a sebbe, amelyek megbénítják az áldozatot.

forrás: sulinet.hu

A csalánozók táplálkozásáról elmondhatjuk, hogy ragadozók. A csalánozók minden sejtje egyénileg (diffúzióval) lélegzik, keringési rendszerük sincs, a táplálék egyenletes elosztását a vándorsejtek végzi, a bomlástermékeket minden sejt külön-külön választja ki, amelyet az űrbélbe vagy a környező vízbe ürítik.

A csalánozók ivartalanul is szaporodnak, melyet bimbózásnak nevezünk. Ekkor az egyed oldali részéről új, kisebb egyed fejlődik. A csalánozók regenerációs képessége nagyon jó. (A regeneráció az elpusztult részek újraképződését jelenti.) Kísérletileg bizonyították, hogy ha az állatokat több darabra darabolják, majdnem minden részéből új egyed képződik. Ha a hidra „feji részétől” hosszában pengével kettévágjuk, akkor néhány hét alatt mindkét rész kiegészül. (A hidra szó is erre a jelenségre utal, lásd Héraklésznak a lernai Hydrával kapcsolatos görög mitológiai történetét.) Ha egy csalánozónak hidra-és medúza alakja is van, akkor a hidra ivartalanul, a medúza ivarosan szaporodik.

A csalánozók mechanikai, kémiai, hő és fényingereket az egész testfelületükön veszik fel, mert elkülönült érzékszerveik nincsenek. Külső sejtrétegükben soknyúlványú, egymással összekapcsolódó idegsejtjeik vannak, amelyet diffúz idegrendszernek nevezünk. Ezzel az idegrendszerrel csak általános, az egész testre kiterjedő mozgásokat tudnak végezni, vagyis ha egy helyen megérintjük az állatot, az egész teste összehúzódik, mert az inger hatása az egész testen szétterjed, bár az ingerléstől távolodva egyre csökkenő erősséggel. Egy csalánozó semmiféle differenciált mozgást (értsd: csak bizonyos testtájra kiterjedőt) nem tud végrehajtani. Többségük váltivarú, az ivarsejtek a külső sejtréteg egyes sejttípusaiban termelődnek. Az ivartalan szaporodásuk bimbózással vagy kettéosztódással történhet.

Jelentősebb rendszertani csoportjaik:

Törzs: Csalánozók

Osztály: Hidraállatok

Faj: közönséges hidra, zöldhidra, fátyolos medúza

Osztály: Kehelyállatok

Faj: füles medúza (tengerekben)

Osztály: virágállatok

Faj : bíborrózsa, gombakorall, viaszrózsa stb. (tengerekben)

Zöld hidra
forrás: tisztajovo.hu

Fátyolos medúza
forrás: csaladinet.hu

« Előző | Következő »