- ÉRTELMILEG ÉS TANULÁSBAN AKADÁLYOZOTTAK KÓRTANA
- Előszó
- Bevezető
- 1. fejezet: Fogyatékosság, fogyatékos emberek megítélése - WHO modellje
- 2. fejezet: A személyiség ösztönző rendszere
- 3. fejezet: Az emberi megismerés alapjelenségei
- 4. fejezet: Tanulás, megismerés
- 5. fejezet: Neuroanatómia, neurofiziológia
- 6. fejezet: Neuropathologia
- 7. fejezet: Idegrendszeri működés zavarok korai felismerése
  - 7.1. Újszülöttek, csecsemők reflex zavari, kóros tünetei
  - 7.2. Kisded- és gyermekkori zavarok
- 8. fejezet: Értelmi és tanulási zavarok okai
  - 8.1. PRÉNATÁLIS OKOK
    - 8.1.1. Szülők életkora és kockázatok (Biológiai okok)
    - 8.1.2. Központi idegrendszer fejlődési anomáliái
      - 8.1.2.1. Agy fejlődésének zavarai
    - 8.1.3. Magzati függelékek kóros állapotai
    - 8.1.4. Small for Gestational Date/Age (SGD/SGA)
    - 8.1.5. „Mit hozott magával az anyaméhből a magzat?”
      - 8.1.5.1. „Méhen belüli stressz”
    - 8.1.6. Epigenetika és mentális folyamatok
      - 8.1.6.1. Epigenetikai változásokhoz vezető okok
    - 8.1.7. fejezet: Biológiai kórokok
      - 8.1.7.1. Prion
      - 8.1.7.2. Genom
        - 8.1.7.2.1. Kromoszóma rendellenességek (kariopátiák)
          - Szomatikus kromoszómák számbeli rendellenességei
          - Szomatikus kromoszómák szerkezeti anomáliái
          - Nemi kromoszómák számbeli rendellenességei
          - Nemi kromoszómák szerkezeti anomáliái
      - 8.1.7.3. Anyagcsere betegségek
      - 8.1.7.4. Hormonrendszer zavarai és értelmi akadályozottság
  - 8.2. PERINATÁLIS OKOK
    - 8.2.1. Oxigénhiányos állapotok
    - 8.2.2. Császármetszés
    - 8.2.3. Születés közben bekövetkezett rendellenességek
  - 8.3. POSZTNATÁLIS OKOK
    - 8.3.1. Újszülöttek sárgasága (icterus neonatalis, bilirubinopathia)
    - 8.3.2. Fertőzések
    - 8.3.3. Daganatok
    - 8.3.4. Sérülések
    - 8.3.5. Poszttraumás stressz szindróma
    - 8.3.6. Szociális háttér
- 9. fejezet: ÉRZÉKELŐ SZERVRENDSZEREK ANOMÁLIÁI ÉS MENTÁLIS KÉPESSÉGEK
  - 9.1. Agnózia
  - 9.2. Neurofiziológia, neuropatológia
  - 9.3. Látás szervrendszere
  - 9.4. Hallás, egyensúlyozás szervrendszere
  - 9.5. Siketvakság
  - 9.6. Taktilis zavarok
- 10. fejezet: Gyermekkori pszichiátriai kórképek kialakulása
- 11. fejezet: Tanulási és értelmi zavarok pszichiátriai hátterei
  - 11.1. Depresszió
  - 11.2. Schizophrenia
- 12. fejezet: Érzelmi (emocionális) folyamatok és tanulási zavarok
  - 12.1. Késztetés (motiváció)
  - 12.2. Szorongás
  - 12.3. Gátlásos állapot
  - 12.4. Agresszió
- 13. fejezet: Központi idegrendszer tanulási és értelmi zavarokkal járó betegségei
- 14. fejezet: GYÓGYPEDAGÓGIAI KÉPZÉS SZEMPONTJÁBÓL FONTOSABB TÜNETCSOPORTOK, BETEGSÉGEK
  - 14.1. Parciális teljesítmény zavarok (Részképesség zavarok)
  - 14.2. Specifikus tanulási zavarok (iskolai teljesítmények zavarai)
    - 14.2.1. Diszlexia
    - 14.2.2. Diszkalkulia
    - 14.2.3. Diszgráfia
    - 14.2.4. Készségek kevert zavara
    - 14.2.5. Beszéd és a nyelv specifikus fejlődési zavarai
- 15. fejezet: Figyelemhiányos hiperaktivitás - Attention deficit hyperactivity disorder (ADHD)
  - 15.1. Kórtani háttér
  - 15.2. Figyelemhiányos hiperaktivitás típusai és tüneteik
- 16. fejezet: Cerebralis paresis (CP)
- 17. fejezet: Beszéd és nyelv fejlődési zavarai
  - 17.1. Beszédzavarok okai
  - 17.2. Beszédzavarok, beszédhibák
- 18. fejezet: DCD (Developmental Coordination Disorder)
- 19. fejezet: Magatartási fenotípus betegség (viselkedési zavar) és kognitív deficit
  - „Erőszakos gyerekek, agresszív felnőttek”
  - Gyermekkori regulációs zavarok
  - Serdülőkori problémás viselkedési formák
- 20. fejezet: Down-kór
- 21. fejezet: Fejlődés pervazív zavarai
  - 21.1. Autizmus spektrum betegség (ASB)
    - 21.1.1. Autizmus spektrum betegség (ASB, ASD) korai tünetei, tünetei
    - 21.1.2. Autizmus spektrum betegség (ASB, ASD) kóreredete
      - 21.1.2.1. Autizmusról az epigenetika tükrében
      - 21.1.2.2. Immunfolyamatok és autizmus
      - 21.1.2.3. Autizmus praenatalis és perinatalis rizikótényezői
      - 21.1.2.4. Szindrómás autizmus
      - 21.1.2.5. Kis penetranciájú gének
      - 21.1.2.6. Gyakori nukleotid változások (Single Nucleotid Variant SNV)
      - 21.1.2.7. További lókuszokon talált mutációk ASD betegekben
  - 21.2. Asperger-szindróma
  - 21.3. Máshova be nem sorolt PDD
  - 21.4. Gyermekkori dezintegratív betegség
- Irodalom

« Előző | Következő »

# Bevezető

Tanulásban akadályozottság és értelmi visszamaradottság (gyógypedagógiai, pszichológiai, orvosi) meghatározásai idők folyamán változtak, finomodtak. (Bizonyos kifejezések, elfogadott meghatározások nem minden nyelvben jelentik ugyanazt, amire a könyvben is talál utalást.) Ezeket a „terminus technicus”-okat honi szerzők, gyakorló gyógypedagógusok tollából, nemzetközi szervezetek (pl. WHO) állásfoglalásaiból megismerhette a hallgató speciálisan e kérdésekkel foglalkozó stúdiumokból. Csupán egy-egy példa álljon itt emlékeztetőként.

Czeizel, Lányiné, Rátai (1984) szerint: „Értelmi akadályozottság a központi idegrendszer fejlődési zavara, amely örökletes és/vagy külső környezeti hatások eredményeképpen alakul ki, amely következményeként az általános értelmi képesség az adott népesség átlagától kezdettől fogva számottevően elmarad, s emiatt az önálló társadalmi életvezetés jelentősen akadályozott.”

Tanulási akadályozottság – szakértői és rehabilitációs bizottságok által használt kifejezés –mostanában terjedő megnevezés a hazai gyógypedagógiai szakirodalomban. Főleg az oktatási, tanulási helyzetekben jelent gondot a tanulási akadályozottság, ami nem (vagy nem valószínű), hogy kiterjed az egyén egész életvitelére. Megnyilvánul tanulási nehézségben, amikor átmeneti jelleggel egyes tanulási helyzetekben észlelhető (pl. betegség utáni lemaradás), tanulási zavarban, ekkor egy képességterület működése rendellenes (pl. diszlexia), végül tanulási akadályozottságban (tartós, súlyos pedagógiai gond miatt a hagyományos iskolai feltételek között lehetetlen a fejlesztés).

Mesterházi Zsuzsa: „a tanulásban akadályozottak csoportjába tartoznak azok a gyerekek, akik az idegrendszer biológiai és/vagy genetikai okokra visszavezthető gyengébb funkcióképességei, illetve a kedvezőtlen környezeti hatások folytán tartós tanulási nehézségeket, tnulási képességzavart mutatnak.”

Pedagógiai Lexikon-ban olvasható megfogalmazás: „a tanulásban akadályozottak: mindazok a gyermekek és fiatalok, akik tanulási képesség fejlődési zavara következtében tartósan és feltűnően nehezen tanulnak. … A fejlődést akadályozó okok nem kizárólag a gyermek biológiai, pszichológiai adottságaiban keresendők, hanem gyakran a családi, iskolai, szociális-kulturális környezet kedvezőtlen hatásaiban. … A tanulási akadályozottság változtatható állapot.”

ENSZ Egészségügyi Világszervezete [International Classification of Desease - UNO WHO (1995)]: Értelmi fogyatékosság (mentális retardáció) „Abbamaradt vagy nem teljes szellemi fejlődés, amelyre jellemző a különböző készségek romlása, olyan készségeké, melyek a fejlődés során jelennek meg, és készségeké, melyek az intellektus minden szintjét érintik, mint pl. kognitív, nyelvi, mozgásbeli, szociális készségek, képességek.”

American Association on Mental Retardation [(AAMR) „Mental Retardation” (Definition, Classificaton and Systems on Supports 2002)] „A mentális retardáltság akadályozottság, melyet jellemez az intelligencia funkciók és az alkalmazkodás(i viselkedés) korlátozott volta. A retardáltság kifejeződik fogalmi, társadalmi és gyakorlati (alkalmazkodási) képességekben. Eredete 18 éves kor előttre vezetődik vissza.”

« Előző | Következő »