Játékpedagógia

- JÁTÉKPEDAGÓGIA
- A projekt
- Bevezetés
- 1. fejezet: Gondolatok az óvodai neveléshez
- 2. fejezet: Történeti bevezetés
  - 2.1. A gyermeki játékra vonatkozó ókori nézetek
  - 2.2. Középkori gyermekfelfogások és a játék
  - 2.3. Comenius és Fröbel a játékról
  - 2.4. Elméletek a játékról
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 3. fejezet: A játékpedagógia elméleti kérdései
  - 3.1. A játék helye az óvodai nevelés rendszerében
  - 3.2. A játék fogalma és jellemzői
  - 3.3. Az állatok játéka
  - 3.4. A játék szerepe a személyiségfejlődésben
  - 3.5. Winnicott a játékról
  - 3.6. Piaget játékelmélete
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 4. fejezet: Játékfajták
  - 4.1. Játékfajták, játéktípusok
  - 4.2. Játékok régen, - amivel nagyszüleink játszottak (Olvasmány)
  - 4.3. Gyakorló vagy funkciójáték
  - 4.4. Szerepjáték
  - 4.5. Dramatikus játék - drámajáték
  - 4.6. Konstruáló játék
  - 4.7. Szabályjáték
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 5. fejezet: Az óvodai játék szervezésének feltételei, optimális körülményei
  - 5.1. A derűs légkör megteremtése
  - 5.2. A csoportszoba
  - 5.3. A szabadtéri játékok
  - 5.4. A játékeszközök
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 6. fejezet: Az óvodapedagógus szerepe a játéktevékenységben
  - 6.1. Az óvodapedagógus és a játéktevékenység irányítása
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 7. fejezet: A gyermek megismerése a tevékenység során
  - 7.1. A gyermek megfigyelése játék közben
  - 7.2. Játék és tanulás
  - 7.3. Játék és munka
  - Irodalom
  - Ellenőrző kérdések és megoldások
- 8. fejezet: Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.1. Felkészülés a játékfoglalkozásra
  - 8.2. Hallgatói munkák a Felkészülés a játékfoglalkozásra témához
- Záró gondolatok
- Összefoglaló feladatok és megoldások
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 5.2. A csoportszoba

Az óvodapedagógus feladata biztosítania gyermekek számára a megfelelő játékidőt, játéktereket és eszközöket, mint a játék objektív feltételeit.

A játékidőt a napi ritmus szabályozza, kötetlen udvari játékot általában az uzsonnát követően, a szülőket várva biztosítunk. Minden esetben figyeljünk arra, hogy a gyermeki játék ívét ne törjük durván meg, ne keltsünk feszültséget a gyermekben!

Többféle játéktérben kell gondolkodnia a pedagógusnak, a csoportszoba és az óvodai udvar által biztosított feltételek kiegészíthetők a közeli játszóterek nyújtotta lehetőségekkel.

1. kép Csoportszoba 1.
(forrás: Sztanáné)

2. kép Csoportszoba 2.
(forrás: Sztanáné)

Életkorokat megfigyelve megállapítható, hogy a kisebb gyermekek „bújósabbak”, a felnőtt közelében érzik magukat biztonságban, a nagyobbak már igyekeznek önállósodni, szívesen különülnek, távolodnak el időnként a pedagógus közvetlen közeléből.

A csoportszobában a napi tevékenységekhez igazodunk, biztosítanunk kell az OAP (http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1200363.KOR) által előírt tevékenységek számára is a megfelelő teret: szükséges tér a családi játékok számára,

a meseolvasáshoz,
az építő játékokhoz,
gyurmázáshoz, festéshez, énekléshez,
kísérletezéshez,
a mozgásos játékokhoz.

A legtöbb óvodában a szobák mérete nem teszi lehetővé, hogy ezeknek a tevékenységeknek állandó helyet biztosítsunk, szükséges a termek átrendezése. Annak érdekében, hogy ezt minél könnyebben és gyorsabban elvégezhessük, járjunk el gondosan a bútorok beszerzésénél, vegyünk könnyű, könnyen mozdítható berendezési tárgyakat!

9. kép Az ágyak tárolása
(forrás: Sztanáné)

Legyenek állandó helyek is, amelyek a játékeszközök megfelelő tárolására, a rend fenntartásához nélkülözhetetlen.

Gyakran az ebéd utáni pihenéshez is a csoportszobát kell átrendeznünk.

Ne feledkezzünk meg a termek és egyéb helységek esztétikájáról sem!

## Csoportszoba

- 4. kép Előtér, ruhatár (forrás: Sztanáné)
- 5. kép Tároló (forrás: Sztanáné)
- 6. kép Folyosói dekoráció (forrás: Sztanáné)
- 7. kép Egy szép alkotás (forrás: Sztanáné)
- 8. kép Csoportszoba bejárat (forrás: Sztanáné)

« Előző | Következő »