Az IKT alkalmazása a gyógypedagógiában

- Az IKT alkalmazása a gyógypedagógiában
- Előszó
- A tananyag célja
- 1. fejezet: Változó világ, váltózó generációk
  - 1.1. Az információs társadalom
  - 1.2. Generációs elméletek
  - 1.3. Változó pedagógus szerep
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 2. fejezet: Az EU-s oktatási informatikai stratégiák
  - 2.1. Kulcskompetenciák
  - 2.2. A tanárképzés újragondolása
  - 2.3. Esélyegyenlőség
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 3. fejezet: A tanuláselméletek változása
  - 3.1. Tanuláselméletek
  - 3.2. A konnektivizmus
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 4. fejezet: Az IKT-műveltség és a digitális írástudás
  - 4.1. Az IKT-műveltség
  - 4.2. A digitális írástudás
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 5. fejezet: Az IKT kompetencia a pedagógusképzésben
  - 5.1. Változó igények
  - 5.2. Pedagógusok IKT kompetenciája
  - 5.3. A kompetenciarendszer újradefiniálása
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 6. fejezet: Az IKT kompetencia fejlesztésének lehetőségei
  - 6.1. Az IKT alkalmazásának feltételei
  - 6.2. Pedagógusok IKT kompetenciájának vizsgálata
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 7. fejezet: A technológia hatása az oktatási módszerekre, eszközökre
  - 7.1. Az oktatási módszerek változása
  - 7.2. Az oktatásban alkalmazott eszközök változása
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 8. fejezet: Az IKT szerepe a pedagógiai mérésben, értékelésben, fejlesztésben
  - 8.1. Igény a számítógépes tesztelésre való áttérésre
  - 8.2. A számítógépes tesztelés helye a mérési, értékelési folyamatban
  - 8.3. Előnyök és hátrányok
  - 8.4. Hazai példák
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 9. fejezet: Akadálymentesítés és IKT eszközök
  - 9.1. Hallássérültek
  - 9.2. Látássérültek
  - 9.3. Mozgássérültek
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 10. fejezet: A logopédiai terápiák során alkalmazható programok, szoftverek
  - 10.1. Hallástréning
  - 10.2. Owlie Boo
  - 10.3. Piano Machine
  - 10.4. Animal Sounds Game
  - 10.5. Varázsdoboz
  - 10.6. Beszédmester
  - 10.7. Info-tanoda programcsalád - Hallod-e? program
  - 10.8. Szemfüles - Hallási megkülönböztető képesség fejlesztő szoftver
  - 10.9. Interaktív rehabilitációs szoftver afáziás betegek részére
  - 10.10. Beszédasszisztens
  - 10.11. Prozódiai oktató program a helyes intonáció és ritmus elsajátításához (POP)
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 11. fejezet: A tanulási zavar terápiás folyamatában alkalmazható szoftverek, programok
  - 11.1. Internetes alkalmazások
  - 11.2. Felolvasó program
  - 11.3. Digitális tananyagok
  - 11.4. Gondolattérképek
  - 11.5. Szoftverek
  - 11.6. Gépírás mint segítő tevékenység
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 12. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók nevelése, oktatása IKT alkalmazásával
  - 12.1. Szoftverek
  - 12.2. Interaktív táblák az oktatásban
  - Összefoglalás
  - Felhasznált irodalom
  - Ellenőrző kérdések, feladatok
- 13. fejezet: Az értelmileg akadályozott tanulók nevelése, oktatása IKT alkalmazásával
  - 13.1. Internetes játékok
  - 13.2. A kommunikációt segítő szoftverek
  - Összefoglalás
  - Ajánló
- 14. fejezet: Módszertani segédanyag

« Előző | Következő »

# 1.2. Generációs elméletek

Generációs elméletekkel a szakirodalomban gyakran találkozhatunk, azonban az ezredforduló után ezek az elméletek új kategóriákkal bővültek az IKT eszközök terjedésével. Mark Prensky (2001) a társadalmi generációkat két kategóriára bontotta, digitális bevándorlókra és digitális bennszülöttekre. Digitális bennszülötteknek nevezte azokat, akik beleszülettek a technológiák világába, akik felnőtt korukban ismerkedtek meg ezekkel az eszközökkel, azokat pedig digitális bevándorlóknak nevezte. A két generáció között jelentős különbségeket feltételezett, miszerint a bennszülöttek szakítottak az addigi hagyományos lineáris gondolkodásmóddal, s inkább a hipertextes gondolkodást részesítik előnyben. Feltételezésük szerint a digitális bennszülöttek gondolkodásukban egyik gondolatról ugranak egy másikra, mint az interneten található hipertextes szövegekben, felületeken a linkek. Ezek a gondolati linkek lehetnek emlékek, tapasztalatok, képek, rövidebb szövegek, egy új információ, melyek a gyermekek figyelmét egy új, más természetű elemre irányítják. Elgondolásuk alapján ez által egy olyan átkapcsolás jön létre a gyermekek gondolatmentében, amelyet a külső szemlélő (pedagógus) csak ritkán tud követni, s gyakran figyelmetlenségnek, csapongásnak gondolja. (Lénárd, 2015)

Howe és Strauss (2000) az életkorok alapján különböztettek meg öt generációt. A Veteránok (1925-45 között születtek) idős korukban találkoztak az internettel. A Baby-bumm generáció (1946-64 között születtek), akik felnőtt korukban találkoztak az internettel. Az X generáció (1965-79 között születtek), akik nagykamaszként, ifjúkorban ismerkedtek meg a nettel, s így már az a munkavégzésükbe is beépülhetett. Az Y generáció (1980-95 között születtek) gyerekkorában már jelen volt a net, így már a játékok világa is beépülhetett az életükbe; valamint a Z generáció (1996-) amely az a nemzedék, akik sosem éltek olyan társadalomban ahol nincsen internet. Ezt a generációs elméletét folytatva, a Z generáció tagjai 2004-es születésűekkel lezáródik, és őket követi az A (alfa) generáció, a jelenlegi óvodások, kisiskolások, akik 2005 után születtek.

Ha e két generációs elméletet összevetjük, akkor a Veteránok, a Baby-bumm-, és az Y generációk a digitális bevándorlók, az 1980 után születtek, az Y, Z és Alfa generációk pedig a digitális bennszülöttek. Oblinger és Oblinger (2005) hangsúlyozza, hogy a digitális bennszülöttekhez tartozó diákok más tanulási motivációval, - stratégiával rendelkeznek, mint a digitális bevándorlók. Véleményük szerint, ezen generáció tagjai intuitív vizuális kommunikátorok, akik szeretik az interaktivitást, a gyors ütemet, akik számára kényelmesebb a vizualitás, a látvány, mint a szöveg, s akik párhuzamosan több dologgal is foglalkoznak egyszerre. Életükben hangsúlyos szerepet tölt be a virtuális kommunikáció, a virtuális közösségek. (lásd: 1. sz. táblázat)

1.sz. táblázat: Digitális bennszülöttek - digitális bevándorlók
forrás: Jukes és Doraj, 2006 alapján Bessenyei 2010, 26. o.

Ezeknek a generációs elméleteknek is számos kritikája fogalmazódott meg az elmúlt években, melyek főleg azt hangsúlyozták, hogy nem csak a születés időpontja határozza meg az egyén internettel való találkozását, hanem a szociokulturális-, gazdasági háttere, földrajzi elhelyezkedése, egy adott térség fejlettsége. (Lénárd, 2015) Z. Karvalics (2013) szintén elveti a beleszültetés elsődleges feltételét. Úgy véli, hogy még a „bennszülöttek” számára is szükséges a környezet „beavatási rítusa”, hogy képesek legyenek megfelelni az információs társadalom elvárásainak.

« Előző | Következő »