Elbeszélés a tömegkultúra korában

- Elbeszélés a tömegkultúra korában
- Tartalom
- Előszó
- Elméleti alapozás (Török Ervin)
  - 1. lecke: A tömegkultúra fogalmai
    - A „tömegkultúra”, „populáris kultúra” értékelő és leíró fogalmai
    - A tömegkultúra kialakulásának feltételei
    - Szakirodalom
  - 2. lecke: Elbeszélés és tömegkultúra
    - A modern társadalmi tér és az elbeszélések tere és ideje
    - Elbeszélés és montázs
    - Standardizáció és „mítosz”
    - Szakirodalom
  - 3. lecke: Ellenőrző kérdések
- Elbeszélés a populáris irodalomban (Török Ervin)
  - 4. lecke: A sci-fi és Jules Verne (tudományos fantasztikum és szórakoztatás)
    - Szakirodalom
  - 5. lecke: A krimi (Håkan Nesser: A gonosz arcai)
    - Szakirodalom
  - 6. lecke: A szingliregény és a Bridget Jones naplója (és az Állítsátok meg Terézanyut)
    - Szakirodalom
  - 7. lecke: Ellenőrző kérdések
- Elbeszélés a tömegfilmben (Füzi Izabella)
  - 8. lecke: Klasszikus narratíva
    - Formanyelvi és narratív jellemzők
    - Kitérő: A korai mozi és klasszikus narratíva
    - A klasszikus narratíva filmelméleti megközelítései
      - 1. Kritikai elméletek
      - 2. Kognitív-formalista elméletek
      - 3. Műfajelmélet
    - Szakirodalom
  - 9. lecke: Filmelemzés I.
    - Történet
    - Kerettörténet, expozíció
    - Karakterek
    - Kauzalitás
    - Kettős cselekményszál
    - Lezárás, megoldás
    - Műfajok versengése
  - 10. lecke: Posztklasszikus/posztmodern film
    - Kasszasikerfilmek („blockbuster”)
    - Látványosság, attrakció
    - A digitális kultúra hatása a kortárs filmre
    - Komplex narratíva és az idő
    - Szakirodalom
  - 11. lecke: Filmelemzés II.
    - Történet
    - Expozíció: történetek versengése
    - Konfliktus
    - A regény (filmbe beágyazott?) története
    - A film története
    - Film és regény mint öntükröző szerkezetek
  - 12. lecke: Kortárs televíziós sorozatok
    - Makro- és mikroszerkezet
    - Tipológia
    - Hatásmechanizmus
    - Szakirodalom
  - Ellenőrző kérdések
    - Tesztfeladatok
    - Nyitott kérdések

« Előző | Következő »

# 7. lecke: Ellenőrző kérdések

1. Milyen típusú és műfajú szövegeket szoktak általában sci-fi előtörténetéhez tartozónak tekinteni?

2. Jens Schröter szerint mikortól jelenik meg a sci-fi történetében az interakció mint a holográfia megkülönböztető jegye?

3. Miért tekintik a holográfiát „végső médiumnak”?

4. Hozzon példát arra, amikor a Star Trek „holokamrája” mint fikciós, diegetikus tér működik!

5. Jens Schröter szerint mikorra datálható az a fordulat, amikor a társadalmi utópiák átadták a helyüket a technikai médiumokhoz kapcsolódó utópikus elvárásoknak?

6. A holográfia technológiája a popkulturális alkotásokban miért kapcsolódik rendre össze az anyag fölötti totális uralom megszerzésének fantáziájával?

7. Verne Várkastély a Kárpátokban című regényében milyen technikai médiumok játszanak szerepet?

8. A regényben a narratív tevékenység és e médiumok hatása között milyen metaforikus kapcsolatok jönnek létre?

9. A regényben az operai megjelenítés és a technikai reprodukció között milyen értelmező, magyarázó kapcsolatok lehetségesek?

10. Timothy Mitchell A Kiállítás rendje című szövegében miből vonja le azt a következtetést, hogy a keleti kultúrák egzotikumára irányuló kolonialista diskurzus összefügg a modern terek megszervezésének vizuális logikájával?

11. Miért gondolja Mitchell, hogy a kiállítási terek és gazdaság terei között egyfajta fúzió jött létre a modernitásban?

12. Miben különbözik egymástól a klasszikus detektívtörténet és a kemény krimi?

13. Bényei Tamás szerint a krimi miért „metafizikus” műfaj?

14. Állítson szembe egymással érveket, miszerint a krimi konzervatív-ideologikus, valamint hogy kritikai műfaj!

15. Magyarázza metareflexív összefüggésekben A gonosz arcai nyomozójának alábbi fejtegetését:

„Egy regény, egy színdarab vagy egy film, Münster, nem más, mint kipreparált élet. Foglyul ejtett, kitömött élet, amelyet azért hoznak létre, hogy könnyedén, egyszerűen megszemlélhessük. Hogy a jelenből kilépve bizonyos távolságból nézegethessük… egyetértesz ezzel?”

– Igen – felelte Münster –, lehet…

– Ha már most a mesterséges, kitömött változatban is szükség van bonyodalomra és vezérmotívumra, hogy egyben maradjon, ugyanennek kell érvényre jutnia az eredeti esetében, a valódi életben is. Ez a poén az egészben.

– Poén?

– Igen, a poén. Persze, ha akarod, választhatod azt is, hogy poéntalan életet élsz… akkor nézd visszafelé a filmet, vagy tartsd a könyvet fejjel lefelé olvasás közben… csak azt ne hidd, hogy megértettél valamit, mert tudod, nemcsak egy poén létezik, hanem poének ezrei…poénsorozatok…mintázatok….törvényszerűségek…determinánsok.” (232–233.)

16. Milyen műfaji hagyományt idéz meg a Bridget Jones? Mi révén és milyen módon kapcsolódik ehhez a műfaji hagyományhoz? A szingliregény műfaja mellett milyen más műfaji hagyományt idéz meg a Terézanyu? Miben érhető tetten kettejük különbsége?

17. Mennyiben tekinthető feminista szövegnek a Bridget Jones? Hozzon szöveges példákat érvei alátámasztására!

« Előző | Következő »