Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika

- Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika
- Célok
- 1. lecke: A diagnosztika, a gyógypedagógiai pszichodiagnosztika fogalma, elméleti alapjai
  - 1.1. A diagnosztika fogalma, modelljei
  - 1.2. A diagnosztikus kérdések megközelítésének lehetőségei a gyógypedagógiában
  - 1.3.A diagnosztika új útjai és jövője
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 2. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere, etikai kérdések, szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában, diagnosztikus protokollok alkalmazása
  - 2.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere
  - 2.2. A szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában
  - 2.3. Etikai kérdések a diagnosztikus munkában
  - 2.4. Diagnosztikus protokollok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 3. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika vizsgáló eljárásai: a tesztelés
  - 3.1. A tesztek alapgondolata
  - 3.2. A pszichológiai tesztek fajtái
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 4. lecke: Az anamnézis ismertetése, szerepe a diagnosztikus tevékenységben
  - 4.1. Az anamnézis fogalma és szerepe a diagnosztikus munkában
  - 4.2. Az anamnézis felvételének körülményei
  - 4.3. Az anamnézis meghatározott szempontjai
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 5. lecke: A megfigyelés, mint módszer a diagnosztikus munkában
  - 5.1. A megfigyelés, mint módszer
  - 5.2. A megfigyelés szerepe a komplex vizsgálatokban
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 6. lecke: Az intelligencia fogalma és mérése
  - 6.1. Az intelligencia fogalma
  - 6.2. Az intelligencia mérési lehetőségei, az intelligencia kvóciens kialakulása
  - 6.3. Az intelligencia megközelítései
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 7. lecke: Az intelligencia mérése I.
  - 7.1. A Budapesti Binet intelligenciateszt
  - 7.2. A Wechsler-féle intelligenciavizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 8. lecke: Az intelligenciatesztek ismertetése II.
  - 8.1. A Raven-féle vizsgálati elv és a Raven-teszt
  - 8.2. A Snijders-Oomen – féle nonverbális intelligenciateszt
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 9. lecke: A vizuális percepció, a vizuo-motoros koordináció vizsgálata: A Frostig és a Bender tesztek
  - 9.1. Frostig-teszt
  - 9.2. Bender tesztek
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 10. lecke: Az emberalak-ábrázolás Goodenough-féle minősítése és értékelése
  - 10.1. Az emberalak-rajz értékelése Goodenough módszerével
  - 10.2. Interkorrelációs kapcsolatok a Goodenough-féle emberábrázolás kapcsán
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 11. lecke: Vizsgálatok korai életkorban és értelmi elmaradás esetén
  - 11.1. Korai életkorban elvégezhető vizsgálatok
  - 11.2. Értelmi elmaradás esetén alkalmazható vizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 12. lecke: Személyiségvizsgáló eljárások
  - 12.1. A projektív tesztek
  - 12.2. Széles körben alkalmazott projektív eljárások
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 13. lecke: A komplex vizsgálati eredmények és a szakértői vélemény
  - 13.1.A szakértői vélemény kialakítása, tartalma
  - 13.2. A szülők tájékoztatása a vizsgálat eredményeiről
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- Kérdések és feladatok

« Előző | Következő »

# 3.1. A tesztek alapgondolata

A tesztelés az élet velejárója, a mindennapjaikban is találkozhatunk a legkülönfélébb teszthelyzetekkel (pl. orvosi tesztek, nyelvvizsga, stb.), minden teszt során a jellemzők egyértelmű kimutatása a cél. A tesztek, különösen a pszichológiai tesztek tulajdonképpen tudományos megalapozottsággal kidolgozott próbahelyzetek. Ezekben a helyzetekben az emberi képességeket, teljesítményeket, tulajdonságokat, pszichológiai vagy neuropszichológiai állapotokat kívánjuk objektíven felmérni, ezek a módszerek egyértelműen mérhetővé tesznek emberi képességeket és teljesítményeket (Szokolszky, 2004).

A tesztmódszer alkalmazása során „egy szigorúan strukturált helyzetben előre meghatározott tartalmú és sorrendű kérdések és feladatok – próbák - segítségével bizonyos számú ‘viselkedésmintát’ veszünk, és ezeket egyértelmű kritériumrendszer alapján kvantitatívan értékeljük” (Szokolszky, 2004, 288. old). Az eredmények alapján következtetést vonhatunk le, illetve előrejelzést tehetünk a vizsgált személlyel kapcsolatban. A teszthelyzet egy előre tervezett, kontroll alatt tartott szituáció. A kontrollt a validitás jelenti, vagyis az, hogy csak a mérni kívánt jellemzőt vizsgáljuk és az egyéb befolyásoló tényezők hatását csökkentsük. A tesztek felvétele, értékelése és értelmezése szigorú szabályokhoz kötött. A tesztek fejlesztésével foglalkozó terület a pszichometria, vagyis az a terület, amely a tesztek kidolgozásával, standardizálásával, érvényességük és megbízhatóságuk vizsgálatával foglalkozik. A tesztek meg kell, hogy feleljenek a validitás, azaz az érvényesség, a reliabilitás, azaz a megbízhatóság kritériumainak. A megbízhatóság a teszt stabilitására, konzisztenciájára utal, mérésének egyik módja, ha az adott tesztet egy bizonyos idő elteltével ismét felvesszük, és összevetjük az első felvétel eredményeivel, ha a két felvétel eredményei között magas az összefüggés, akkor megbízhatónak tartjuk az adott tesztet. A validitás a teszt érvényességére utal, vagyis hogy a tesztben szereplő feladatok valóban azt a jellemzőt mérik-e, amit mérni szeretnénk. A tesztek érvényességét számos módon ellenőrizhetjük (részletesen l. Szokolszky, 2004). Egy pszichológiai teszt akkor válik hiteles mérőeszközzé, ha a megbízhatóságát és a tartalmi érvényességét empirikus úton igazolják (Szokolszky, 2004). A pszichológiai tesztek, amelyek mind a kutatásban, mind a diagnosztikai munkában használatosak, több csoportba is sorolhatók.

« Előző | Következő »