Állatasszisztált foglalkozások

- Állatasszisztált foglalkozások
- Bevezető
  - Állatasszisztált foglalkozások
- 1. A kutyával asszisztált terápia és a lovasterápia helye egy inkluzív pedagógiai rendszerben (Hevesi Tímea Mária)
  - 1.1. Az inkluzív pedagógiai szemlélet
  - 1.2. Alapvetéseink
    - 1.2.1. Holisztikus szemlélet a pedagógiában
    - 1.2.2. Szenzoros integráció
    - 1.2.3. Lovasterápia
  - 1.3. A szenzoros integrációs terápia
  - 1.4. Összefoglalás
    - Önellenőrző feladatok az 1. fejezethez
    - Tesztkérdések az 1. fejezethez
    - Önálló tananyag feldolgozást kívánó feladat az 1. fejezethez
    - Ajánlott irodalom
    - Felhasznált irodalom
- 2. Az értékteremtő lovasterápia (Hevesi Tímea Mária)
  - 2.1. A lovasterápia értékformáló és értékközvetítő szerepe
    - 2.1.1. Életminőség fokozása szenzoros tréning által
      - 2.1.1.1. Cselekvéses, tapasztaló tanulás
      - 2.1.1.2. Tudásbővítés, fogalomtanulás
      - 2.1.1.3. Problémamegoldás, felfedező tanulás
      - 2.1.1.4. Folyamatfelismerés, fejlődés-tanulás
      - 2.1.1.5. Gyakorlás, automatizáló tanulás
      - 2.1.1.6. Tanulásszervezés, stratégia-tanulás
      - 2.1.1.7. Értékátadás, identitás-tanulás
      - 2.1.1.8. Kreatív önkifejezés, alkotó tanulás
      - 2.1.1.9. Interperszonális kapcsolat-tanulás
    - 2.1.2. Közösség
    - 2.1.3. Egész-ség
      - 2.1.3.1. Kognitív képességek nevelése
      - 2.1.3.2. Kommunikációs képességek nevelése
      - 2.1.3.3. Motoros és orientációs képességek nevelése
      - 2.1.3.4. Kreatív képességek nevelése
      - 2.1.3.5. Szociális képességek nevelése
    - 2.1.4. Kultúra
    - 2.1.5. Transzcendentalitás
  - 2.2. A gyógypedagógiai lovaglás és lovastorna foglalkozások feltételei és játéktára
  - 2.3. Összefoglalás
    - Önellenőrző feladatok a 2. fejezethez
    - Tesztkérdések az 2. fejezethez
    - Önálló tananyag feldolgozást kívánó feladat az 2. fejezethez
    - Ajánlott irodalom
    - Felhasznált irodalom
- 3. Állatasszisztált terápia:miért éppen a kutya? (Topál József)
  - 3.1. A kutya eredete, háziasítása
    - 3.1.1. A kutya eredete
    - 3.1.2. A kutya és a farkas evolúciós története
    - 3.1.3. Hol történt a domesztikáció?
    - 3.1.4. Hogyan történt a kutya domesztikálása?
      - 3.1.4.1. A koevolúciós hipotézis
    - 3.1.5. Mesterséges szelekció és a modern kutyafajták kialakulása
    - 3.1.6. A háziasítás hatása a kutya viselkedésére
      - 3.1.6.1. Flexibilitás
      - 3.1.6.2. Kontroll és gátolhatóság
      - 3.1.6.3. Kommunikációs készségek
      - 3.1.6.4. Stressztűrés
      - 3.1.6.5. Önálló forrásfeldolgozást kívánó feladat
    - 3.1.7 Összefoglalás
      - Önellenőrző feladatok a 3.1. fejezethez
      - Tesztkérdések a 3.1. fejezethez
      - Felhasznált irodalom
  - 3.2. A kutya viselkedésének és társas készségeinek „emberi” sajátosságai
    - 3.2.1. Szociális vonzódás és kötődés
      - 3.2.1.1. Emberhez való vonzódás
      - 3.2.1.2. Kötődés
      - 3.2.1.3. Önálló tananyag feldolgozást kívánó feladat - Viselkedés elemzése
    - 3.2.2. Problémamegoldó képességek és együttműködés az emberrel
    - 3.2.3.Érzelmi-élettaniszinkronizáció
    - 3.2.4. Szociális tanulás
      - 3.2.4.1. Tanulás más kutyától illetve embertől
      - 3.2.4.2. Utánzás
    - 3.2.5. Rítusok és szabálykövetés
    - 3.2.6. Kommunikációs képességek – az emberi viselkedés „olvasása”
    - 3.2.7. Tanítási helyzetek felismerése
    - 3.2.8. Összefoglalás
      - Önellenőrző feladatok a 3.2. fejezethez
      - Tesztkérdések a 3.2. fejezethez
      - Felhasznált irodalom
  - 3.3 A kutya mint az állatasszisztált terápia ideális szereplője
    - 3.3.1.Az állat-asszisztált terápia rövid története
    - 3.3.2. A társállat tartás és az egészség kapcsolata
      - 3.3.2.1. Lehetséges hatásmechanizmusok
    - 3.3.3. A kutya és ember kapcsolatában megnyilvánuló fejlesztő, terápiás hatás
      - 3.3.3.1. Gyerekek személyiségfejlődése
      - 3.3.3.2. Pszichés állapot karbantartása
      - 3.3.3.3. Képesség- és készségfejlesztés
      - 3.3.3.4. Önálló tananyag feldolgozást kívánó feladat – Viselkedés elemzése
    - 3.3.4. A terápiás kutya szerepe az autizmussal élők fejlesztésében
      - 3.3.4.1. Kísérletes vizsgálatok
    - 3.3.5. Összefoglalás
      - Önellenőrző feladatok a 3.3. fejezethez
      - Tesztkérdések a 3.3. fejezethez
      - Ajánlott irodalom
      - Felhasznált irodalom
- 4. A segítő kutyák kiképzésével, vizsgáztatásával és alkalmazhatóságával kapcsolatos szabályzás (Köböl Erika)
  - 4.1. A 27/2009.(XII.3) SZMM rendelet - áttekintés
  - 4.2. A szervezetekkel és segítőkutyákkal kapcsolatos adatok
  - 4.3. A segítőkutyák és vizsgáztatásuk szabályai
  - 4.4. Betekintés a segítőkutyák képzésébe és munkájába
  - 4.5. A terápiás kutyák vizsgafeladatai és azok összefüggései a gyakorlati munkával
    - 4.5.1. Temperamentum vizsgálat
    - 4.5.2. Valós terápiás helyzet
  - 4.6. Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések a 4. fejezethez
    - Tesztkérdések a 4. fejezethez
    - Felhasznált irodalom
- 5. A team (Köböl Erika)
  - 5.1.Tagok és kompetenciák
    - 5.1.1. A terápiás kutya
    - 5.1.2. A felvezető
    - 5.1.3. A csoportvezető
    - 5.1.4. Közvetlen és közvetett segítők
    - 5.1.5. A célcsoport és annak tagjai
  - 5.2. A team tagjainak képzettsége, azok összefüggései a szabályozással
    - 5.2.1. A csoportvezető pedagógus
    - 5.2.2. A kutya és a felvezető
  - 5.3. Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések a 5. fejezethez
    - Tesztkérdések az 5. fejezethez
    - Felhasznált irodalom
- 6. Alkalmazási lehetőségek (Köböl Erika és Topál József)
  - 6.1. Intézménytípusok
  - 6.2. Célcsoportok és korosztályok
  - 6.3. Munkaformák
  - 6.4. Fejlesztési területek, lehetőségek
    - 6.4.1. Ismeretek elsajátítása
    - 6.4.2. Kompetenciák, képességek, készségek fejlesztése
      - 6.4.2.1. A motoros képességek fejlesztése
        - 1. Videó: Mókusok, ki a házból!
        - 2. Videó: (Fú)Jó verseny
        - 3. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, motoros képességek fejlesztése
        - 4. Videó: Autista tanulók, alsó tagozat, motoros képességek fejlesztése
        - 5. Videó: Autista tanulók, alsó tagozat, motoros képességek fejlesztése
        - 6. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, motoros képességek fejlesztése
        - 7. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, motoros képességek fejlesztése
        - 8. Videó: Autista tanulók, szakiskola, motoros képességek fejlesztése
        - 9. Videó: Autista tanulók, szakiskola, motoros képességek fejlesztése
        - 10. Videó: Labdacica. Tipikus fejlődésmenetű gyermekek, motoros képességek fejlesztése
        - 11. Videó: Akadálypálya. Tipikus fejlődésmenetű gyermekek, motoros képességek fejlesztése
        - 12. Videó: Rókafogó. Tipikus fejlődésmenetű gyermekek, motoros képességek fejlesztése
        - 13. Videó: Akadálypálya. Motoros képességek fejlesztése
        - 14. Videó. Kincskereső. Motoros képességek fejlesztése
        - 15. Videó: Mókusok, ki a házból! Óvodás gyermekek, motoros képességek fejlesztése
        - 16. Videó: Óvodás gyermekek, motoros képességek fejlesztése
        - 17. Videó: Motoros képességek fejlesztése
      - 6.4.2.2. A kognitív képességek fejlesztése
        - 1. Videó: Memóriajáték. Tanulásban akadályozott gyermekek, kognitív képességek fejlesztése
        - 2. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, kognitív képességek fejlesztése
        - 3. Videó: Autista tanulók, alsó tagozat, kognitív képességek fejlesztése
        - 4. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, kognitív képességek fejlesztése
        - 5. Videó: Autista tanulók, szakiskola, kognitív képességek fejlesztése
        - 6. Videó: Labdamemória. Tipikus fejlődésmenetű gyermekek, kognitív képességek fejlesztése
        - 7. Videó: Óvoda, kognitív képességek fejlesztése
      - 6.4.2.3. Az orientációs képességek fejlesztése
        - 1. Videó: Bátorságpróba. Tanulásban akadályozott gyermekek, orientációs képességek fejlesztése
        - 2. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, orientációs képességek fejlesztése
        - 3. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, orientációs képességek fejlesztése
        - 4. Videó: Autista tanulók, alsó tagozat, orientációs képességek fejlesztése
        - 5. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, orientációs képességek fejlesztése
        - 6. Videó: Autista tanulók, szakiskola, orientációs képességek fejlesztése
        - 7. Videó: Hangerdő. Tipikus fejlődésmenetű gyerekek, orientációs képességek fejlesztése
        - 8. Videó: Óvoda, orientációs képességek fejlesztése
      - 6.4.2.4. A kreatív képességek fejlesztése
        - 1. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, kreatív képességek fejlesztése
        - 2. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, kreatív képességek fejlesztése
        - 3. Videó: Óvoda, kreatív képességek fejlesztése
      - 6.4.2.5. Szociális és kommunikációs képességek fejlesztése
        - 1. Videó:Titkos vár. Tanulásban akadályozott gyermekek, kommunikációs és szociális képességek fejlesztése
        - 2. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, kommunikációs képességek fejlesztése
        - 3. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, szociális képességek fejlesztése
        - 4. Videó: Autista tanulók, alsó tagozat, kommunikációs képességek fejlesztése
        - 6. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, kommunikációs képességek fejlesztése
        - 7. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, szociális képességek fejlesztése
        - 8. Videó: Autista tanulók, szakiskola, kommunikációs képességek fejlesztése
        - 9. Videó: Autista tanulók, szakiskola tagozat, szociális képességek fejlesztése
        - 10. Videó: Óvoda, kommunikációs képességek fejlesztése
        - 11. Videó: Óvoda, szociális képességek fejlesztése
  - 6.5. Motiváció
  - 6.6. „Megelőző”, „alapozó” fejlesztés
    - 6.6.1. A kompetencia élménye
    - 6.6.2. Feladattudat és –tartás, sikerek- és kudarctűrés
    - 6.6.3. Együttműködés, kötődés és biztonság
  - 6.7. Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések a 6. fejezethez
    - Tesztfeladat a 6. fejezethez
    - Felhasznált irodalom
- 7. Előkészítő- és utómunkák (Köböl Erika)
  - 7.1. Intézményfelmérés
  - 7.2. Együttműködési megállapodás
  - 7.3. Intézménybejárás
  - 7.4. Tájékoztató és engedélyek
  - 7.5. Előkészítő, tervező team munka – felkészülés és tervezés hosszú és rövid távon
    - 7.5.1.A csoportvezető felkészülése
    - 7.5.2. A felvezető felkészülése
    - 7.5.3. A kutya felkészítése/felkészülése
    - 7.5.4. A foglalkozások tervezésének szempontjai
      - 7.5.4.1. A csoportvezető és a csoport szempontjai
      - 7.5.4.2. A felvezető és a kutya szempontjai
  - 7.6. Értékelő, elemző team munka, dokumentálás, további tervezés rövid és hosszú távon
  - 7.7. Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések a 7. fejezethez
    - Tesztkérdések az 7. fejezethez
    - Felhasznált irodalom
- 8. Feladatok, foglalkozások tervezése (Köböl Erika)
  - 8.1. Foglalkozástervezés
  - 8.2. A foglalkozás szerkezete
    - 8.2.1. Keret
    - 8.2.2. A foglalkozás fő részében alkalmazott feladatok sorrendjének kialakítása
  - 8.3. Feladatok csoportosítása
    - 8.3.1. A feladatok csoportosítása a tervezés folyamata szempontjából
    - 8.3.2. A feladatok csoportosítása a kutya feladata, aktivitása és együttműködése szempontjából
  - 8.4. Foglalkozástervezetek
  - 8.5. Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések a 8. fejezethez
    - Feladat az 8. fejezethez
    - Felhasznált irodalom
- 9. Az állatasszisztált foglalkozások speciális alkalmazásai - egyéb lehetőségek (Köböl Erika)
  - 9.1. Felelős állattartás – óvodai és iskolai programok
  - 9.2. Múzeumpedagógiai foglalkozások terápiás kutyák közreműködésével
  - 9.3. Idegen nyelv oktatása terápiás kutyákkal
  - 9.4. Érzékenyítő programok
  - 9.5. Kutyákkal és mesével az integrációért
  - 9.6. Állatasszisztált foglalkozások az integráció támogatása érdekében
  - 9.7. Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések a 9. fejezethez
    - Feladat a 9. fejezethez
    - Felhasznált irodalom
- Összegzés
- További ajánlott olvasmányok
- A záróvizsga feladatai
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# 3.2.5. Rítusok és szabálykövetés

Az emberi kultúrában megfigyelhető számtalan szokás, bevett viselkedésminta mind olyan egyszerűsítésnek tekinthető, amely a feladatok könnyebb kivitelezhetőségét hivatott elősegíteni (vagy legalábbis valaha ilyen célból jött létre). A mindennapi életben számos olyan csoportszinkronizáló viselkedésminta marad fenn, amely kevesebb döntést, sőt, kevesebb gondolkodást igényel, és nagyjából automatikusan, a szokásnak megfelelően hajthatók végre.Ezeket a szokásokat nevezhetjük rítusnak is. A rítus olyan viselkedéssor, ahol az egyes elemeknek kötött helyük van, és a teljes sorozat végrehajtása nem függ túlzottan a környezet aktuális állapotától. Ebből az is következik természetesen, hogy a rítusok (megszokott viselkedésmintázatok) nagyjából állandónak mondható környezetben válnak be leginkább. A mindennapos emberi rítusra jó példa a reggeli tevékenységek sorozata, melyben a felöltözés, kávéfőzés, mosakodás, a macska megetetése stb. állandó elrendezésben követi egymást.

A korábbiak alapján érdekes kérdésnek tűnhet, hogy vajon a környezetünkbe igen kiválóan beilleszkedett kutya képes-e hasonló szokásokat kialakítani, illetve átvenni az embertől. A kutyákban spontán rítuskialakító képességére jó bizonyítékot szolgáltatnak azok az megfigyelések, amelyek szerint speciális körülmények között a kutya számára önmagában értelmetlen elemeket tartalmazó szokásokat is beépít viselkedéskészletébe.

Egyik kísérletben felnőtt családi kutyák gazdáit kérték meg arra, hogy sétájukból hazatérve változtassák meg addigi szokásukat, és mielőtt belépnének lakásuk ajtaján, tegyenek egy rövid kerülő utat anélkül, hogy a pórázról előzetesen leoldott kutyához bármit is szólnának. A 180 alkalommal megismételt kitérő után a kutyák viselkedése érdekes változáson ment keresztül. Az első és utolsó 30 próba eredményeit összehasonlítva kiderült, hogy a kitérőt demonstráló gazda viselkedésére eleinte a kutyák általában követéssel válaszoltak (t.i. a gazda mögött/mellett oda-vissza végigmentek). A demonstrációs próbák vége felé azonban a kutyák mintegy fele átvette a gazda új szokását, és már a kerülőt demonstráló gazda előtt megtette a kitérőt. További egynegyedük is megváltoztatta eredeti viselkedését, és ahelyett, hogy végigment volna a ’demonstrátor’ után, az ajtóban várta meg míg gazdája visszatér

(Kubinyi és mtsai. 2003, http://kutyaetologia.elte.hu/Pdf/publikaciok/2003/kubinyiMTCS2003.pdf).

A kutyák egy részére jellemző szokás-elsajátítást – mint a szociális tanulás egyik formáját – olyan ’szociális elvárásként’ határozhatjuk meg, melynek lényege, hogy a sorozatos demonstrációk hatására a megfigyelő egyed képes megjósolni a másik viselkedését, és ezt a viselkedést (vagy ezzel komplementer akciót) maga is produkál anélkül, hogy a társas tanulási formák esetében szükséges tényezőként feltételezett jutalom/megerősítés bármilyen formában jelen lett volna. A szociális elvárás jelenségét úgy értelmezhetjük, mint egy olyan adaptációs mechanizmust, melynek révén a komplex emberi szociális környezethez alkalmazkodni kényszerülő kutya egyfajta konfliktus minimalizáló képességre tett szert. Mindez alapvetően szükséges a csoporttársak viselkedésének összehangolásában, és mint közreműködő mechanizmus, szerepe lehet a kooperatív akciók létrejöttében. Összességében úgy tűnik, hogy a képes viselkedési szabályokat felismerni és a helyzetnek megfelelően alkalmazni a klasszikus szociális tanulási helyzetektől merőben eltérő viszonyok között is.

« Előző | Következő »