Idegennyelv-oktatás nyelvtanulási nehézséggel küzdők számára

- Idegennyelv-oktatás nyelvtanulási nehézséggel küzdők számára
- Előszó
- Bevezető
- 1. Az inkluziv nevelés kihívásai
  - Irodalom
- 2. A hatékony tanítás, tanulás összetevői
  - Iskolai teljesítmény
  - Mit jelent a látható tanulás és tanítás?
  - Az olvasásfejlesztő tényezők hatása
  - Ismételt olvasásprogramok
  - Fonématudatosság
  - Szövegértés-fejlesztő programok
  - A ’gyorsítás’ hatása
  - Az osztályok szerveződése
  - Az osztálylétszám
  - A képesség szerinti csoportosítás
  - A buktatás, visszatartás
  - A sikeres tanítás kulcsa
  - Szaktárgyi tudás vs. pedagógiai, metodológiai ismeretek
  - A mikrotanítás
  - Az elvárások hatása az iskolai teljesítményre
  - Az értékelések, önértékelések hatása az iskolai teljesítményre
  - Az előzetes teljesítmények hatása
  - Az iskola előtti programok hatása
  - A tanulásra való beállítódás
  - A kreativitás és a tanulásra való beállítódás összefüggése
  - Motiváció vagy motiválás?
  - A motiváció
  - Összefoglalás
  - Összefoglaló feladatok
  - További internetes források:
  - Irodalom
- 3. Az anyanyelv elsajátításának zavarai
  - Az anyanyelv-elsajátításról
  - Az anyanyelvelsajátítási folyamatok
  - A beszédprodukció fejlődése
  - A beszédészlelés fejlődése
  - A beszédképesség zavarai
  - A diszfázia
  - Az agrammatizmus
- 4. Beszédészlelés, beszédmegértés
  - A beszédészlelés és megértés zavarai
  - A beszédészlelés akusztikai, fonetikai és fonológiai zavara
- 5. A diszlexia, diszgráfia felismerése
  - Irodalom
- 6. A vizuális differenciálás, a vizuális fejlesztés technikái
  - A vizuális részképesség fejlesztése idegennyelv-órán
    - Vizuális emlékezet, transzformációs képesség
    - Vizuális diszkrimináció
    - Vizuális emlékezet – koncentrációfejlesztéssel
    - Vizuális diszkrimináció, keresés a szövegben
    - A vizuális emlékezet fejlesztése I.
    - A vizuális emlékezet fejlesztése II.
    - Alak-háttér megkülönböztetés
    - A vizuális emlékezet fejlesztése III.
    - Vizuális emlékezet – verbális emlékezet
    - Vizuális differenciálás, vizuális emlékezet szerialitással
    - Vizuális analizálás, emlékezet, koncentrációfejlesztés
    - Vizuális figyelem
      - Megoldás
    - Vizuális differenciálás
    - Vizuális alak-háttér megkülönböztetés
    - Vizuális emlékezet – struktúraemlékezet
  - Zárógondolatok
  - Irodalom
- 7. Az auditív percepció, az auditív differenciálási képesség fejlesztése
  - Feladatok
  - Nem kiejtett betűk
  - Feladatok
  - Feladatok
  - Multiszenzoros technikák
- 8. Az emlékezet
  - Az emlékezeti rendszerek
  - Munkamemória
  - A fonológiai hurok
  - A téri-vizuális vázlattömb
  - Epizodikus puffer
  - A központi végrehajtó
  - Többszörös emlékezeti rendszer
  - Szótő-kiegészítés
- 9. Emlékezetfejlesztési gyakorlatok
  - Emlékezetfejlesztés
  - Irodalom
- 10. Vázlat, gondolattérképek, táblázatok, koncentrikus körök
  - A vázlat
  - Gondolattérképek
  - Koncentrikus körök, táblázatok
  - Irodalom
- 11. Szótanulás, szócsaládok tanítása
  - A hierarchikus háló modell
  - A hálózatmodell
  - Szóalak alapján (etimológiai)
  - Jelentés alapján (szemantikai)
  - A szavak osztályokba sorolása
  - Területek/tárgykörök (domain)
- 12. Színes nyelvtan
  - Irodalom
- 13. Kooperatív munka: A projektmódszer.
  - A projektpedagógia célja
  - Az önálló tanulás megalapozása
  - A pedagógiai projekt fogalma
  - A projektmunkában résztvevők
  - Iskolai és iskolán kívüli projektek
  - Az időkeretek
  - A kezdeményezés
  - A projekt eredménye
  - A projekt értékelése
  - Projektötlet nyelvi órához
  - Irodalom
- Zárófeladatok

« Előző | Következő »

# A pedagógiai projekt fogalma

Pedagógiai projekt minden olyan, diákkezdeményezésre alapuló feladatvégzés, amely egy előre konkretizált cél (pedagógiai és a projekttermék cél) határidőre történő elérését tűzi maga elé. Az ehhez vezető tevékenységeket részeire bontja:

- megtervezi, kigondolja a projekt eléréshez szükséges tevékenységek sorrendjét,

- ütemezi, meghatározza azokat az állomásokat, mérföldköveket a folyamatban, amelyek nélkül nem kivitelezhető sikeresen a projekt,

- definiálja a feladat eléréshez kívánt erőforrásokat (anyagi, instrumentális, emberi), illetve megtervezi azok beszerzését, elérését,

- bemutatja a projekt eredményét,

- majd a projekttervben előre meghatározott kritériumok mentén értékeli a feladat végrehajtásának folyamatát, illetve az eredmény megvalósulásának sikerességét.

A pedagógiai projekt lehet minden olyan komplex téma feldolgozása, amely több tantárgyból származó ismeretek, képességek, készségek mozgósítását igényli (tantárgyközi koncentráció) (M. Nádasi 2010), miközben a kidolgozáshoz szükséges kutatási, információgyűjtési eljárásokban, az információk kritikai gondolkodást igénylő kezelésében tapasztalatot szereznek a tanulók, gyakorolják az információk összeállításához szükséges logikai gondolkodási műveleteket, különböző szempontok szerint rendezik az összegyűjtött adatokat és ismereteket, gyakorolják a munkával járó együttműködési, problémamegoldási és döntéshozói készségeket, majd meghatározzák a bemutatáshoz szükséges összetevőket. Zárásként és menet közben is gyakorolják a konstruktív értékelést.

A projektorientált (projektszellemű, projektszerű) elnevezéssel azokat az iskolai projekteket jelölik, amelyekben a kezdeményezés, a témameghatározás a pedagógustól indul ki, viszont a feldolgozás már a projektoktatásra jellemző módon zajlik (M. Nádasi 2010).

Miket fejleszt(het) a projektalapú tanulás?

Autonómiát, egymás tanításán keresztül tanulási, tanítási technikákat, az együttműködési készséget, az érvelési készséget, a kritériumorientált értékelési képességet, a feladattudatot, a felelősségérzetet, informatikai ismereteket, információszerzési ismereteket, jelentésteremtési képességet, kutatási stratégiákat, a kezdeményezési készséget, kommunikációs készségeket, kompromisszumkészséget, a koncentrációs készséget, a kreatív gondolkodást, a kritikai gondolkodást, kritikus forráselemzést, a logikus gondolkodást (analizáló, szintetizáló képesség), a memóriát, a metakognitív gondolkodást, a multimediális literációs ismereteket és készségeket, az önálló döntéshozatalt, pragmatikai ismereteket, a problémamegoldási készségeket, a rugalmasságot, a szervezési készségeket, szemiotikai ismereteket, a szerialitást, a tanulási stratégiákat, a tervezési készségeket, tudásmegosztást és a vezetési ismereteket.

A projektmódszer folyamata, főbb lépései:

- Tanulók által történő kezdeményezésre a pedagógus a tantervi célokhoz illeszti a projektmunkát.
- Célok kitűzése, megvitatása – érvek, ellenérvek –, pontosítás.
- Átfogó terv elkészítése: Célok egzakt meghatározása (tanár a diákokkal együtt), a fejlesztendő kompetenciák körének átgondolása (tanári feladat). Az átfogó terv elkészítésének pontossága, kidolgozottsági szintje attól függ, hogy milyen projekttapasztalatokkal rendelkeznek az azt létrehozók.
- Részletes munkaterv kidolgozása: ebben pontosan rögzítve vannak az egyes munkafolyamatok, az azokért felelős személyek, az értékelési szempontok. A feladatlistához előre hozzárendeljük, hogy az elvégzett feladat minőségéhez képest mennyi pontot kaphat a tanuló. Már itt az elején jól látható a feladatvállalásokból, hogy ki hogyan helyezi el, értékeli a képességeit a csoport többi tagjához képest. A pedagógus dolga, hogy a feladatokat és ehhez az értékelést is úgy alakítsa, hogy az egyes tanulók erősségei megjelenhessenek, és elismerhetőek legyenek. Másrészről a projektmunka gyengeségei között az szokott szerepelni, hogy a különböző feladatokat vállaló tanulók nem ismerik meg a többi munkafolyamatot. Erre már a projektmódszert megelőző kooperatív munkáknál hangsúlyt kell fektetnie a pedagógusnak. Az egymás tanítása az önálló tanulási stratégiák közül az egyik leghatékonyabb tanulási módszer is egyben, vagyis win-win szituáció alakul ki, minkét fél nyer vele.
- Megvalósítási folyamat – dokumentálása portfólió, projektnapló formában is történhet.
- Az utómunkálatok során értékelés történik, korrekciós folyamatok zajlanak.
- A projekt eredményének bemutatása.
- Reflexiók, értékelés – értékelési táblázat (rubrikák) segítségével kell végezni, amelyben az egyes részfeladatok súlyozva vannak (Hunya 2009).

« Előző | Következő »