Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika

- Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika
- Célok
- 1. lecke: A diagnosztika, a gyógypedagógiai pszichodiagnosztika fogalma, elméleti alapjai
  - 1.1. A diagnosztika fogalma, modelljei
  - 1.2. A diagnosztikus kérdések megközelítésének lehetőségei a gyógypedagógiában
  - 1.3.A diagnosztika új útjai és jövője
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 2. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere, etikai kérdések, szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában, diagnosztikus protokollok alkalmazása
  - 2.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere
  - 2.2. A szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában
  - 2.3. Etikai kérdések a diagnosztikus munkában
  - 2.4. Diagnosztikus protokollok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 3. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika vizsgáló eljárásai: a tesztelés
  - 3.1. A tesztek alapgondolata
  - 3.2. A pszichológiai tesztek fajtái
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 4. lecke: Az anamnézis ismertetése, szerepe a diagnosztikus tevékenységben
  - 4.1. Az anamnézis fogalma és szerepe a diagnosztikus munkában
  - 4.2. Az anamnézis felvételének körülményei
  - 4.3. Az anamnézis meghatározott szempontjai
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 5. lecke: A megfigyelés, mint módszer a diagnosztikus munkában
  - 5.1. A megfigyelés, mint módszer
  - 5.2. A megfigyelés szerepe a komplex vizsgálatokban
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 6. lecke: Az intelligencia fogalma és mérése
  - 6.1. Az intelligencia fogalma
  - 6.2. Az intelligencia mérési lehetőségei, az intelligencia kvóciens kialakulása
  - 6.3. Az intelligencia megközelítései
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 7. lecke: Az intelligencia mérése I.
  - 7.1. A Budapesti Binet intelligenciateszt
  - 7.2. A Wechsler-féle intelligenciavizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 8. lecke: Az intelligenciatesztek ismertetése II.
  - 8.1. A Raven-féle vizsgálati elv és a Raven-teszt
  - 8.2. A Snijders-Oomen – féle nonverbális intelligenciateszt
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 9. lecke: A vizuális percepció, a vizuo-motoros koordináció vizsgálata: A Frostig és a Bender tesztek
  - 9.1. Frostig-teszt
  - 9.2. Bender tesztek
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 10. lecke: Az emberalak-ábrázolás Goodenough-féle minősítése és értékelése
  - 10.1. Az emberalak-rajz értékelése Goodenough módszerével
  - 10.2. Interkorrelációs kapcsolatok a Goodenough-féle emberábrázolás kapcsán
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 11. lecke: Vizsgálatok korai életkorban és értelmi elmaradás esetén
  - 11.1. Korai életkorban elvégezhető vizsgálatok
  - 11.2. Értelmi elmaradás esetén alkalmazható vizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 12. lecke: Személyiségvizsgáló eljárások
  - 12.1. A projektív tesztek
  - 12.2. Széles körben alkalmazott projektív eljárások
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 13. lecke: A komplex vizsgálati eredmények és a szakértői vélemény
  - 13.1.A szakértői vélemény kialakítása, tartalma
  - 13.2. A szülők tájékoztatása a vizsgálat eredményeiről
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- Kérdések és feladatok

« Előző | Következő »

# 3.2. A pszichológiai tesztek fajtái

A pszichológiai tesztek között objektív teszteket és személyiségteszteket különböztetünk meg, a típusokat Szokolszky Ágnes (2004) áttekintése alapján.

Az objektív tesztek esetében a válaszok egyértelműen jók vagy rosszak. Az objektív tesztek csoportján belül megkülönböztetjük a képesség- és teljesítményteszteket. A képességtesztek egy meghatározott képességet vizsgálnak függetlenül attól, hogy az adott képességet milyen helyzetben tanulta az egyén. A teljesítménytesztek elsősorban egy tanulási helyzetben elsajátított tudás vagy teljesítmény mérésére kialakított eszközök. A teljesítménytesztek egy speciális típusa a tudásszintmérő tesztek, melyek elsősorban a pedagógiai mérések területén alkalmazott eljárások. Az objektív teszteken belül az idődimenzió tekintetében megkülönböztethetünk úgynevezett „speed” illetve „power” típusú teszteket. A „speed” tesztek időnyomásos tesztek, a „power” típusú tesztekben nincs idői korlát. A „speed” tesztek olyan, egyszerű feladatokat tartalmaznak, amelyeket bárki képes megoldani, amennyiben elegendő időt hagyunk a feladat elvégzésére. Az időnyomásos tesztekben az időkorlát alkalmazása miatt azonban az egyének között már szóródnak a teljesítmények. Az objektív teszteken belül az elvárt választípus alapján megkülönböztethetünk verbális, azaz verbális választ igénylő és performációs, azaz cselekvéses (pl. rajzolást, mozgást) választ megkívánó teszteket (Szokolszky, 2004).

3.1. táblázat: Az objektív tesztek típusai

A személyiségtesztek középpontjában a mérni kívánt jellemző tipikus jelenléte (erőssége vagy hiánya) áll. A személyiségtesztek közé soroljuk az önjellemző kérdőíveket, melyekben a vizsgálati személy a kérdőív állításait saját magára vonatkoztatva válaszolja meg. Az önjellemző kérdőívek esetében feltételezzük, hogy a a vizsgálati személy hitelesen és őszintén képes beszámolni a saját érzéseiről, gondolatairól, viszonyulásairól, ennek alapján következtethetünk a mérni kívánt jellemzőre. Az önjellemző kérdőívek tartalmazhatnak igaz-hamis típusú kijelentéseket, vagy olyan állításokat, ahol a válaszadás több fokozatú osztályozással történik (pl. „egyáltalán nem értek egyet”-től a „teljes mértékben egyetértek”-ig terjedő skálán válaszolhat a személy). A személyiségtesztek körébe soroljuk a projektív teszteket, amelyek a mélylélektani megközelítéshez köthetők. A projektív tesztek arra az elvre épülnek, hogy a személy tudattalan motivációi, konfliktusai közvetlenül nem vagy nehezen tárhatók fel. A projektív tesztekben adott bizonytalan ingerek értelmezése során a saját tudattalan mechanizmusainkat vetítjük ki az adott ingerre. A projektív tesztek lehetnek (1) perceptívek, amikor a személy elmondja, hogy a nehezen meghatározható inger mit jelent a személy számára, (2) apperceptívek, amikor a látható ingerek, például egy képen látott jelenet értelmezése a feladat, továbbá lehetnek (3) produktívak, melyek valamilyen teljesítményt (pl. rajzolás) kívánnak meg a vizsgálati személytől (Szokolszky, 2004). A projektív személyiségvizsgáló módszerek a személyiség globális feltárására alkalmasak (Rózsa, Kő és Oláh, 2006).

A későbbi fejezetekben áttekintendő diagnosztikai eszközök is a fentebb leírt csoportokba sorolhatók.

« Előző | Következő »