A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai

- A tantervelmélet és a pedagógiai értékelés alapjai
- Bevezetés
- 1. A tantervelmélet alapfogalmai
  - 1.1. Az oktatási rendszer és tartalmi irányítása
    - 1.1.1. Az oktatási rendszer fogalma
    - 1.1.2. A tanítási-tanulási folyamat egy modellje
    - 1.1.3. A tartalmi szabályozás rendszere
    - 1.1.4. A tanterv fogalmának értelmezései
    - 1.1.5. A tantervi fogalmak fejlődése
  - 1.2. Összegzés
  - 1.3. Fogalomlista
  - 1.5. Tesztfeladatok
- 2. A tantervi szabályozás hazai gyakorlata
  - 2.1. A tantervi rendszer hazánkban: a kurrikulum országos és intézményi szintjei
    - 2.1.1. A Nemzeti alaptanterv
    - 2.1.2. Kerettantervek, programcsomagok, taneszközök
    - 2.1.3. Pedagógiai programok és helyi tantervek
  - 2.2. Összegzés
  - 2.3. Fogalomlista
  - 2.4. Tesztfeladatok
- 3. Tantervi célok, feladatok és követelmények
  - 3.1. A tantervi célrendszer
  - 3.2. A tantervi célok forrásai
  - 3.3. A célok lebontása, megvalósíthatóvá tétele
  - 3.4. Követelmények: tanulási eredmények
  - 3.5. A tanulási eredmények megfogalmazása
  - 3.6. Követelménytaxonómiák
    - 3.6.1. Bloom követelménytaxonómiája
    - 3.6.2. Nagy József kritériumrendszere
  - 3.7. Összegzés
  - 3.8. Fogalomlista
  - 3.9. Tesztfeladatok
- 4. A műveltségi anyag kiválasztása és elrendezése
  - 4.1. A műveltségi anyag kiválasztása
  - 4.2. A műveltségi anyag elrendezése
  - 4.3. Összegzés
  - 4.4. Fogalomlista
  - 4.5. Tesztfeladatok
- 5. A tanári tervezés
  - 5.1. A tanári tervezés tanulásának nehézségei
  - 5.2. A tanári tervezés alapelemei
  - 5.3. A tanári tervezés dokumentumai
    - 5.3.1. A mikrotervezés dokumentumai
    - 5.3.2. Nano szint: Az egyéni fejlesztési terv
  - 5.4. Összegzés
  - 5.5. Fogalomlista
  - 5.6. Tesztfeladatok
- 6. A tantervi értékelés
  - 6.1. A tantervi értékelés
  - 6.2. A tanterv koherenciája
  - 6.3. A tanterv konzisztenciája
  - 6.4. A tanterv kongruenciája
  - 6.5. Összegzés
  - 6.6. Fogalomlista
  - 6.7.Tesztfeladatok
- 7. A pedagógiai értékelés fogalma, funkciói, típusai
  - 7.1. A pedagógiai értékelés fogalma, szerepe a tanítás-tanulás rendszerében
  - 7.2. A pedagógiai értékelés funkciói az oktatási folyamatban
  - 7.3. A pedagógiai értékelés módszerei és típusai
    - 7.3.1. A pedagógiai mérés
    - 7.3.2. A normaorientált értékelés
    - 7.3.3. A kritériumorientált értékelés
  - 7.4. Összegzés
  - 7.5. Fogalomlista
  - 7.6. Tesztfeladatok
- 8. A pedagógiai mérés fogalma, folyamata, eszközei
  - 8.1. Pedagógiai mérőeszközök, mérésmetodikai szabályok és összefüggések
    - 8.1.1. Kérdőívek
    - 8.1.2. Tesztek
    - 8.1.3. Mérési hibák
    - 8.1.4. Jóságmutatók
  - 8.2. A tesztkészítés szempontjai
    - 8.2.1. Feladatírás, feladattipológia
    - 8.2.2. Tesztszerkesztés
  - 8.3. Tudásszint- és képességvizsgáló tesztek
    - 8.3.1. A tudásszintmérő tesztek készítésének folyamata
    - 8.3.2. A képességvizsgáló tesztek alkalmazása
  - 8.4. Összegzés
  - 8.5. Fogalomlista
  - 8.6. Tesztfeladatok
- 9. A tanulók értékelése
  - 9.1. A tanulói értékelés módszertani kérdései
    - 9.1.1. A tanulói értékelés fő funkciói
    - 9.1.2. A tanulói értékelés módszerei, típusai
    - 9.1.3. Tanulói értékelés az értékelést végzők és elvárások szerint
  - 9.2. A tanulói értékelés során keletkező értékletek
    - 9.2.1. Osztályzatok
    - 9.2.2. Szöveges értékelés
  - 9.3. Vizsgák, a vizsgáztatás pszichológiai hatásai
    - 9.3.1. Vizsgatípusok
    - 9.3.2. A vizsgafejlesztés folyamata
    - 9.3.3. Írásbeli és szóbeli vizsgaproduktumok készítése és értékelése
  - 9.4. Összegzés
  - 9.5. Fogalomlista
  - 9.6. Tesztfeladatok
- 10. A tanítási-tanulási folyamat értékelése
  - 10.1. A fejlesztő értékelés jellemzői
    - 10.1.1. A fejlesztő értékelés fogalma
    - 10.1.2. A fejlesztő értékelés alapelemei
  - 10.2. A tanulást támogató értékelés módszerei
    - 10.2.1. Fejlesztőfeladatok az osztálytermi gyakorlatban
    - 10.2.2. Portfólió
    - 10.2.3. A tanítási folyamat értékelése
  - 10.3. Ön- és társértékelés eszközei
  - 10.4. Összegzés
  - 10.5. Fogalomlista
  - 10.6. Tesztfeladatok
- 11. Intézményértékelés
  - 11.1. Az intézményértékelés funkciói
    - 11.1.1. Az intézményértékelés céljai, területei
    - 11.1.2. Az elszámoltathatóság fogalma és jellemzői
  - 11.2. Az iskolák eredményessége
    - 11.2.1. Az eredményesség viszonyítása és mutatói
    - 11.2.2. A pedagógiai hozzáadott érték meghatározása
  - 11.3. Országos és helyi mérések eredményeinek értelmezése, felhasználása
    - 11.3.1. Az átlageredmények és a képességszintek szerinti eloszlások értelmezése
    - 11.3.2. Az átlageredmény értelmezése a családiháttér-index alapján
    - 11.3.3. Az Országos Kompetenciamérés helyi eredményeinek felhasználása
  - 11.4. Összegzés
  - 11.5. Fogalomlista
  - 11.6. Tesztfeladatok
- 12. Rendszerszintű értékelés
  - 12.1. A rendszerszintű értékelés és mérés jellemzői
    - 12.1.1. A rendszerszintű értékelés fogalma és céljai
    - 12.1.2. A rendszerszintű mérések módszerei
  - 12.2. Hazai rendszerszintű felmérések
    - 12.2.1. Hazai mérések, az Országos Kompetenciamérés
    - 12.2.2. Országos mérések
  - 12.3. Nemzetközi rendszerszintű felmérések
    - 12.3.1. A nemzetközi vizsgálatok jellemzői
    - 12.3.2. A nemzetközi mérések eredményei
  - 12.4. Összegzés
  - 12.5. Fogalomlista
  - 12.6. Tesztfeladatok
- Fogalomlista
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 2.1.3. Pedagógiai programok és helyi tantervek

A harmadik szint a kétpólusú tantervi irányításban a helyi pólus, az egyes intézmények tervezése. A közoktatási törvény korábban rendelkezett a pedagógiai program felépítéséről (pl. 1993. évi LXXIX. törvény és 2003. évi törvény); a jelen tankönyv írásakor érvényes, 2011-es köznevelési törvény szűkszavú ebben a kérdésben. A pedagógiai programok egyrészt általában megnevezik az egyes intézményekre, szellemiségükre jellemző értékeket, célokat, alapelveket (differenciálás, egészségfejlesztés, környezeti nevelés), másrészt megadja az intézmény helyi tantervét, a felhasznált taneszközöket, esetleg az értékelési rendszert is (mindezt a korábbi szabályozás előírta). Megjelenik benne az extra curriculum tervezése is. Gyakori, hogy helyzetfelméréssel indul a dokumentum (a tanított populáció és a környezet jellemzése, az iskola hagyományai). Így a pedagógiai program funkciója a helyi tervezés.

A pedagógiai program részeként a helyi tanterv részletes tananyagot közöl, kijelöli a követelményeket az egyes évfolyamok végén. Pontosan meghatározza az óratervet is, azaz hogy az adott intézményben milyen tantárgyakat tanítanak és milyen óraszámban. Ez a döntés központilag korlátozott: az intézményi óratervek a NAT (és a kerettantervek) időarány-javaslataira épülnek. Az intézményes nevelésre fordítandó időkeretet a közoktatási törvények határozzák meg.

## Szövegfeldolgozási feladat

2.3. Vizsgálja meg a hatályos köznevelési törvény szövegét (2011, (http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1100190.TV)!

- Gyűjtse össze, hogyan rendelkezik a törvény a tartalmi szabályzás egyes elemeiről és szintjeiről!
- Fordítson különös figyelmet a tantervekre vonatkozó szabályokra!
  - Körvonalazza a törvény alapján a NAT és a kerettantervek funkcióit!
  - Értelmezze a fenntartói tanterv fogalmát az egyházi iskolákra vonatkozó szabályozás alapján!
  - Jelölje ki, milyen folyamat vezet egy intézményi pedagógiai program érvénybe lépéséhez!
  - Azonosítsa azokat a szabályokat, amelyeket akkor kell követnie egy iskolának, ha egyedi helyi tanterv alapján kíván oktató-nevelő munkát végezni!

2.4. Vizsgálja meg a legfrissebb Nemzeti alaptantervet http://www.ofi.hu/nemzeti-alaptanterv! Olvassa el figyelmesen az első (általános) részt és egy, a szakjának megfelelő műveltségi területet! Válaszoljon az alábbi kérdésekre!

- Milyen szerkezeti elemei vannak a dokumentumnak?
- Milyen központi döntéseket testesít meg?

## Reflexiófeladat

2.5. Vizsgálja meg a legfrissebb Nemzeti alaptantervet http://www.ofi.hu/nemzeti-alaptanterv! Olvassa el figyelmesen az első (általános) részt és egy, a szakjának megfelelő műveltségi területet!

- Fogalmazza meg az olvasottak alapján, milyen mozgásteret ad a programfejlesztőknek (a kerettantervek íróinak) és a tankönyvíróknak!

## Alkalmazási feladatok

2.6. Olvassa el figyelmesen az érvényes NAT kereszttantervi követelményeit: általános fejlesztési feladatok, kulcskompetenciák! (http://www.ofi.hu/nemzeti-alaptanterv I. és II.1. rész)

- Figyelje meg, milyen párhuzamokat talál a két kereszttantervi elem között! Állítson fel és vizsgáljon meg feltételezéseket a párhuzamok indoklására!
- Vegye sorra az egyes kulcskompetenciákat, és vizsgálja meg, hogy mit jelent az alacsony és a magas fejlettségük az egyén számára a magánélet, a munka világa és a társadalmi részvétel szempontjából !
- Gondolja át a kulcskompetenciák áttekintése közben, hogy vannak-e olyan terültek, amelyeket hiányol a listából! Órai megbeszélés során vitassa meg a társaival, valóban hiányoznak-e!

2.7. Olvassa el figyelmesen az érvényes NAT kereszttantervi követelményeit és egy, a szakjának megfelelő műveltségi területet! (http://www.ofi.hu/nemzeti-alaptanterv I. és II. rész)

- Vegye sorra az egyes kulcskompetenciákat és általános fejlesztési feladatokat, és keresse meg, hol vannak a kapcsolódási pontjaik a műveltségi területhez, illetve a tantárgyához!

2.8. Vizsgáljon meg egy, a jelenlegi szabályozásnak megfelelő minisztériumi vagy egyházi kerettantervet (pl. http://kerettanterv.ofi.hu)! Válasszon ki egy, a saját szakjának megfelelő területet és annak egy iskolafokozatra (típusra) vonatkozó egységet! Olvassa el a szöveget figyelmesen!

- Vizsgálja meg, mennyiben esik egybe a kerettanterv a NAT megfelelő műveltségi területi és tantárgyi részeiben megjelenő elvárásokkal! Azonosítsa, hogyan bontja ki a kerettanterv a NAT műveltségképét az adott részben!
- Gyűjtse össze, milyen központi döntések jelennek meg benne, és milyen mozgástere van a tankönyvírónak és a pedagógusnak, aki ez alapján dolgozik!

2.9. Keresse meg az interneten két különböző iskola pedagógiai programját!

- Vázolja fel a dokumentumok tartalmi struktúráját! Milyen hasonlóságokat és különbségeket talál bennük?
- Azonosítsa azokat az értékeket és alapelveket, amelyeket a dokumentumok kijelölnek!
- Indokolja meg a szöveg alapján, milyen szerepet szánhattak a dokumentumnak a készítői!

## Reflexió feladat

2.10. A köznevelési törvény alapján értelmezze a központi és helyi döntések terét és lehetőségeit!

- Órai megbeszélésben vitassa meg a társaival, mit értékelhetnek pozitívan, illetve negatívan az iskolák, a pedagógusok és a szülők az érvényes szabályzásban!

« Előző | Következő »