A tanulásban akadályozottak pedagógiájának komplex megközelítése

- A tanulásban akadályozottak pedagógiájának komplex megközelítése
- Bevezetés
- 1. fejezet: A tanulási akadályozottság fogalmának helye a gyógypedagógia fogalomrendszerében
  - 1.1. A fogalmak változása
  - 1.2. A tanulási akadályozottság fogalmának kialakulása
  - 1.3. A tanulásban akadályozottság és az intellektuális képességzavar fogalmának viszonya
  - 1.4. Kategória és alany – néhány példa a szakkifejezések helyes használatára
  - Összefoglalás
  - Irodalomjegyzék
- 2. fejezet: Az intézményhálózat kialakulásának története, jelenlegi helyzete
  - 2.1. A kisegítő iskolai hálózat kialakulása
  - 2.2. Modernizációs változások
  - 2.3. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények (EGYMI) létrejöttének körülményei
  - 2.4. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények és az integráció fejlődése az európai uniós támogatások tükrében
  - 2.5. Az egységes gyógypedagógiai módszertani intézmények jelenlegi működése
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 3. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók nevelését- oktatását szabályozó dokumentumok
  - 3.1. Az oktatást szabályozó korai törvények viszonya az értelmi fogyatékossághoz
  - 3.2. A gyógypedagógiai tantervek korai generációja
  - 3.3. A decentralizálás nevelési-oktatási dokumentumai
    - 3.3.1. A közoktatást, köznevelést szabályozó törvények
    - 3.3.2. A Nemzeti alaptanterv
    - 3.3.3. A sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók irányelvei
    - 3.3.4. Az enyhén értelmi fogyatékos tanulók kerettantervei
  - 3.4. Helyi szabályozó dokumentumok
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 4. fejezet: A tanulásban akadályozott populáció diagnosztikus folyamatának lehetőségei és beiskolázásának folyamata
  - 4.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika alapfogalmai
  - 4.2. A tanulásban akadályozott személyekkel (kiemelten az enyhe fokú intellektuális képességzavart mutató gyermekekkel, tanulókkal) kapcsolatos diagnosztikus feladatok és lehetőségek
  - 4.3. Tanulásban akadályozott gyermekek beiskolázásának folyamata
  - 4.4. A diagnosztikus team
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 5. fejezet: A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók ismeretelsajátítási folyamatának jellemzői
  - 5.1. A kognitív képességek rendszere
  - 5.2. Intelligencia (átfogó mentális képesség)
  - 5.3. Tanulás, ismeretelsajátítás
  - 5.4. Információs körforgás
  - 5.5. A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók ismeretelsajátítási folyamatának specifikus jellemzői
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 6. fejezet: A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók személyiségének és szociális képességeinek fejlődése
  - 6.1. Személyiség, személyiségfejlődés
  - 6.2. Szociális készségek, képességek, kompetencia
  - 6.3. A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók személyiségének és szociális képességeinek fejlődése
    - 6.3.1. A szociális kompetencia normál és eltérő ütemű fejlődése
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 7. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók sajátos szükségletei, a komplex rehabilitáció feladatai
  - 7.1. A tanulási akadályozottság szociális dimenziója
  - 7.2. A tanulásban akadályozott tanulók komplex rehabilitációja
  - 7.3. Az ökológiai szemléletmód a gyógypedagógiában
    - 7.3.1. Ötletek a tanulási környezet optimális kialakításához
  - 7.4. Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 8. fejezet: Hatékony tanulásszervezési módszerek
  - 8.1. Bevezetés
  - 8.2. A témával kapcsolatos néhány alapfogalom
  - 8.3. A tanulásszervezési módszerekkel kapcsolatos hazai gyakorlat alakulása
  - 8.4. Hatékony tanulásszervezési módszerek
  - 8.5. A tanulásszervezés sajátosságai tanulásban akadályozott tanulók esetében
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 9. fejezet: A differenciálás – szemlélet és gyakorlat
  - 9.1. Bevezetés a differenciálás fogalmába
  - 9.2. Régen és ma
  - 9.3. A differenciálás pedagógiai funkciója
  - 9.4. A differenciálás szintjei
    - 9.4.1. Tantervi differenciálás
    - 9.4.2. A belső differenciálás
  - 9.5. Differenciálás a szelektív és az integratív pedagógia szempontjából
  - 9.6. Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 10. fejezet: Az egyéni fejlesztés
  - 10.1. Az egyéni korrekció az egyéni fejlesztés előszobája
  - 10.2. A diagnosztika szerepe az egyéni fejlesztésben
  - 10.3. Az egyéni fejlesztés jogszabályi háttere
  - 10.4. Az egyéni fejlesztési terv fogalma
  - 10.5. Az egyéni fejlesztési terv mint folyamat
  - 10.6. Egyéni fejlesztési terv- példák
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 11. fejezet: A tanulásban akadályozott tanulók együttnevelése
  - 11.1. Bevezető gondolatok
  - 11.2. Az integrált nevelés-oktatás feltételei
  - 11.3. Jól működő hazai modellek az együttnevelésben
    - 11.3.1. Tanulásban akadályozott tanulók integrációjának gyakorlati megvalósítása
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- 12. fejezet: A tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon végzett gyógypedagógus kompetenciája. A hatékony gyógypedagógus személyisége
  - 12.1. A tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon végzett gyógypedagógus kompetenciája
  - 12.2. A Gyógypedagógusok Etikai Kódexe
  - 12.3. A hatékony gyógypedagógus személyisége
  - 12.4. A kiégésről
  - Összefoglalás
  - Szakirodalom
- A kurzus zárása. Teszt

« Előző | Következő »

# 5.5. A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók ismeretelsajátítási folyamatának specifikus jellemzői

A tanulásban akadályozott gyermekeket, tanulókat „A megismerő tevékenység jelentős zavara jellemzi, amely az észlelés, az emlékezet és figyelem, valamint a gondolkodási funkciók rendellenességében nyilvánul meg” (Rottmayer, 2006: 7).

A tanulásban akadályozott gyermekek, tanulók általános tanulási jellemzői (Czibere és Kisvári, 2006; Hallahan, Kauffman és Lloyd, 1999, idézi Gaál, 2000; Jaksa, 2006; Papházy, 2006; Rottmayer, 2006; Vaughn, Bos és Schumm, 1997, idézi Gaál, 2000; 32/2012 (X. 8.) EMMI rendelet):

- A pszichikus funkciók átfogó érintettsége, egyénenként eltérő mértékben és minőségben.

- Amennyiben egy pszichikus tevékenység a személyiségtől fokozott aktivitást kíván meg, nehézséget okoz a személy számára.

- Az erőfeszítést igénylő feladatokat, tevékenységeket igyekeznek elkerülni, mely akadályozza, hogy a pszichikus funkciók megfelelően begyakorlódhassanak.

- Az utasítások megértése nehezített, mely a végrehajtást is befolyásolja.

- Általánosságban tapasztalható a téri tájékozódás, a finommotorika, a figyelemkoncentráció, a kommunikáció, a magasabb szintű gondolkodási folyamatok, a szociális alkalmazkodás eltérő fejlődése, melyek a tanulás eredményességére hatással vannak.

- A metakogníció több területén is (metamemória, -figyelem, -megértés) eltéréseket mutatnak. (E pont tartalmával kapcsolatban a feladat egyik tanulmánya érdekes kiegészítést tartogat!)

- A kognitív funkciók eltérő fejlődése miatt a sikeres tanuláshoz, ismeretelsajátításhoz szükséges tanulási technikák elsajátításában is segítséget, támogatást, útmutatást igényelnek, a tanuláshoz való viszony és a motiváció alakítása mellett.

- Idejét nehezen tudja beosztani, a munka megszervezése nehézséget jelent a számára.

- Feladattudat, feladattartás gyengesége, feladatértés nehezítettsége, lassabb munkatempó tapasztalható.

- Személyiségfejlődési, szocializációs nehézségek, problémák, melyekkel a következő tematikai egységben foglalkozunk.

Az érzékelés, észlelés jellemzői (Czibere és Kisvári, 2006; Gaál, 2000; Papházy, 2006 alapján):

- hallási figyelem, irányhallás, auditív differenciálás, auditív alak-háttér észlelés, auditív szerialiás eltérő, elmaradóbb fejlettsége;

- vizuális differenciálás, vizuális alak-háttér észlelés, formaészlelés, térészlelés, vizuális szerialitás zavara, alulszervezettsége;

- taktilis-kinesztetikus észlelés eltérő alakulása: érintés, simogatás feltűnő kerülése vagy túlzott keresése;

- egyensúlyészlelés és –érzékelés problémái, egyensúlyingerek nem megfelelő (elégtelen vagy túlzott) észlelése, nehézségi erő észlelésének bizonytalansága.

A figyelem jellemzői (Crane, 2002; Czibere és Kisvári, 2006; Gaál, 2000; Rottmayer, 2006):

- tartós figyelem gyengesége;

- figyelmük könnyen elterelődik;

- figyelem irányításának nehézsége, zavara (a lényeges és lényegtelen ingerek elkülönítése nehézséget okoz).

Emlékezeti funkciók jellemzői (Crane, 2002; Czibere és Kisvári, 2006; Gaál, 2000; Lányiné, 2009; Rottmayer, 2006):

- csökkent emlékezeti teljesítmény, munkamemória elmaradó kapacitása;

- hosszabb magyarázat, utasítás megjegyzése fokozott nehézséget jelent a számukra, többnyire csak az utolsó elem(ek)et jegyzik meg;

- munkamemória és hosszútávú memória gyenge kapcsolata jellemző, emléknyom képződés zavara (kevésbé erősíti az ismétlés az emléknyomot);

- korábban elsajátított ismeretek nehezített, problémás, akadályoztatott előhívása a tartós memóriából;

- összességében az e témával kapcsolatos kutatási eredmények az emlékezet minden területén gyengébb teljesítményt mutattak az értelmi fogyatékos személyek esetében.

A gondolkodás jellemzői (Czibere és Kisvári, 2006; Gaál, 2000; Papházy, 2006; Rottmayer, 2006):

- a verbális-logikai gondolkodási funkcióik, kombinatív és asszociatív képességeik általában alacsonyabban szervezettek, míg a praktikus gondolkodásuk e területeknél fejlettebb (akár kiemelkedő is lehet);

- jelrendszerek, kódok használatának nehézsége;

- logikai műveletek, problémalátás és –megoldás nehezített, hibákat eredményez;

- elvonatkoztatási, általánosítási feladatokban fokozottabb nehézségeket mutathatnak;

- fogalomalkotásukat a konkrét, érzékletes, funkcionális jegyek kiemelése jellemzi, melynek hátterében a feltűnő jegyek megragadásának jelensége áll (a lényeges jegyek helyett);

- korlátozott az ítélőképességük, adekvát kritika megfogalmazási képességük;

- tapasztalható gondolati megtapadás (perszeveráció) és gondolkodási merevség (rigiditás) is;

Kivitelezés és végrehajtás jellemzői (Czibere és Kisvári, 2006; Gaál, 2000; Papházy, 2006 alapján):

- nagymozgások (testtartás, állás, egyensúlyreakciók, mozgások összerendezettsége, izomtónus) eltérései;

- finommozgásokkal kapcsolatos nehézségek, zavarok: kéz, ujjak mozgásának eltérései, fogás és eszközhasználat nehezítettsége, száj- és szemkörnyéki izmok funkcionálásával kapcsolatos eltérések;

cselekvés tervezésében és irányításában fontos befolyásoló szerepe van a testséma alulfejlettségének, a saját testen való tájékozódás nehézségének, a laterális dominancia kialakulatlanságának, a jobb-bal oldal nehezített koordinációjának, valamint a motoros túlmozgásosságnak, - gátoltságnak, a mozgások kivitelezési pontatlanságának.

## Feladat

Alkossanak négy csoportot! Jelöljék ki, hogy melyik csoport melyik tanulmányt dolgozza fel az alábbiak közül!

(1) Buday József és Márialigeti Ilona (2010): Tanulásban akadályozott gyermekek komplex vizsgálata. Gyógypedagógiai Szemle, 2010/2, online.

(2) Józsa Krisztián és Fazekasné Fenyvesi Margit (2012): A beszédhanghallás és a beszédhiba összefüggése tanulásban akadályozott gyermekek esetében. Gyógypedagógiai Szemle, 2012/1, online.

(3) Kiss László Roland (2015): A metakogníció és a metakognitív kutatások gyógypedagógiai jelentősége, különös tekintettel a tanulásban akadályozottak pedagógiája területre. Gyógypedagógiai Szemle, 2015/1. 26-34.

(4) Zentai Gabriella, Fazekasné Fenyvesi Margit és Józsa Krisztián (2013): Tanulásban akadályozott és többségi gyermekek rendszerező képességének fejlődése. Iskolakultúra, 2013/11, 131-145.

A feladat lépései:

1. Mozaik módszerrel dolgozzák fel a csoportjukhoz tartozó tanulmányt!
2. Készítsenek vázlatot a tanulmányról, melynek segítségével a többi csoporttal is meg tudják ismertetni a tanulmányt! A vázlat ne csak verbális információt tartalmazzon, vizuális elemeket is építsenek be a munkájukba!
3. Emeljék ki a tanulmány legfontosabb mondanivalóját 3-4 pontban a vázlat végén!
4. Fogalmazzanak meg 3 kérdést a tanulmányban olvasottakkal kapcsolatban!
5. Válasszanak ki egy személyt a csoportból, aki bemutatja a tanulmányt a többi hallgatónak!

Természetesen a tanulásban akadályozott, az enyhe fokú intellektuális képességzavart mutató gyermekek, tanulók fejlődése, teljesítménye nagy egyéni eltéréseket mutathat (Papházy, 2006), a fentiekben igyekeztünk összegyűjteni az ismeretelsajátítási folyamat e populációra specifikusan jellemző, de nem szükségszerűen megfigyelhető sajátosságait. Bár törekedtük az egészleges kép kialakítására, az ismeretelsajátítással kapcsolatos részterületek közül vannak, melyekkel nem foglalkoztunk a terjedelmi korlátok miatt. A feladatban megadott szakirodalmak a hallgatókat továbbgondolkodásra serkentik, továbbá segítséget nyújtanak a témában való elmélyüléshez, alapot adnak az esetleges további szakirodalmak felkutatásához. (A témával kapcsolatban további információkat gyűjthetnek még pl. Illyés Gyuláné irodalomjegyzékben szereplő munkáiból.)

A szociális, emocionális, személyiségbeli jellemzőkkel a következő tematikai egységben (7. fejezet) foglalkozunk. Ott kap helyet a motivációs jellemzők taglalása is, melyeknek szintén fontos szerepük van a teljesítmény alakulásában. A motiváció segíti az egyént abban, hogy az ingerek bizonyos részleteire tudjanak figyelni, és segít fenntartani az éberséget a feladatok folyamán (Van Haneghan és Turner, 2001).

« Előző | Következő »