Jegyzetek a nyelvről

- Jegyzetek a nyelvről
- Bevezető
- Első rész: Beszédképzés, beszédtechnika
  - I. Hangtan: A magyar beszédhangok és tulajdonságaik
    - 1. A beszédszervek és működésük
    - 2. A magyar beszédhangok felosztása
    - 3. A hangok egymásra hatása a beszédben
      - 3.1. A magánhangzók egymásra hatása: magánhangzó-törvények
      - 3.2. A mássalhangzók egymásra hatása: mássalhangzó-törvények
    - 4. Az artikulációs bázis
    - 5. A szótag fogalma, szerkezeti felépítése
    - 6. Mondatfonetikai eszközök
      - 6.1. A magyar hangsúly
      - 6.2. A hanglejtés
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - II. Beszédtechnika a gyakorlatban, hangsúlyozási alapismeretek
    - 1. Beszédünk jellemzői
    - 2. A hangsúly és a hanglejtés
      - 2.1. Az értelmi hangsúly
      - 2.2. A beszédszünet
      - 2.3. A hangsúlyozás szabályszerűségei
        - 2.3.1. Hangsúlyos elemek a mondatban
        - 2.3.2. Hangsúlytalan elemek a mondatban
        - 2.3.3. A szünet, a kapcsolás és a tagolás
      - 2.4. Az érzelmi hangsúly(feladat)
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Beszédképzés, beszédtechnika
- Második rész: A szóbeli kommunikáció jellemzői
  - III. Beszédelemzés, társas érintkezés
    - 1. Társalgási szabályok
    - 2. A megszólításról
    - 3. Társalgási alapelvek
    - 4. A forduló
    - 5. A szomszédsági párok
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IV. Kommunikáció az osztályteremben
    - 1. A tanár-diák interakció főbb sajátosságai
    - 2. Főbb udvariassági szabályok a tanórán
    - 3. Néhány didaktikai feladat kommunikációja
      - 3.1. Kérdezés
      - 3.2. Értékelés
      - 3.3. Instrukcióadás
      - 3.4. Tanári magyarázat
    - 4. Viselkedésszabályozás, az iskolai szocializáció néhány kommunikációs vonatkozása
    - 5. Rituálék az osztályteremben
    - 6. Nem nyelvi kommunikáció a tanórán
    - 7. A Pygmalion-effektus
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - A szóbeli kommunikáció jellemzői
- Harmadik rész: Nyelvhasználati kérdések
  - V. Nyelvhelyesség: Idegen hatások és gyakori tévesztések a magyar nyelvben
    - 1. Idegen hatások, idegenszerűségek a magyar nyelvhasználatban
    - 2. Az idegen szavak ejtése és helyesírása
    - 3. Szótévesztés
    - 4. Szóláskeveredések
    - 5. Terpeszkedő kifejezések
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VI. Nyelvhelyesség: Igekötők, ragozás, névmások, nyelvi babonák
    - 1. Igekötő-használati kérdések
    - 2. Nehézségek az ikes ragozásban
    - 3. A suksükölés – és ami körülötte van
    - 4. Egyes vonatkozó névmások használatáról – dióhéjban
    - 5. Nyelvi babonák
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Egybe- és különírás, kis- és nagybetűs írásmód, tulajdonevek
    - 1. Helyesírásunk alapelvei
    - 2. Külön vagy egybe? Ez itt a kérdés…
      - 2.1. Az összetett szavak egybeírásának legtöbbször három fő oka van:
      - 2.2. Igekötős szavak
      - 2.3. A szóösszetételek fajtái
      - 2.4. Mozgószabályok
      - 2.5. Idegen írásmódú előtagot tartalmazó szóösszetételek esetén – a kiejtés függvényében – kétféle módon járhatunk el:
      - 2.6. Tulajdonnevet tartalmazó összetételek írásmódja
    - 3. Hogyan írjam: kisbetűvel, naggyal?
    - 4. A nevek toldalékolásának problémásabb esetei
    - 5. Tulajdonnevekből képzett melléknevek írásmódja – családnevek, földrajzi nevek:
    - 6. Intézménynevek, márkanevek, díjak, kitüntetések, címek
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VIII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Elválasztás, írásjelhasználat, rövidítések, számok
    - 1. Az elválasztás
    - 2. Az írásjelhasználat problematikusabb esetei
      - 2.1. Írásjelhasználat szavak között
      - 2.2. Idézőjel, idézet
      - 2.3. Írásjelhasználat – szavakon belül
    - 3. A fontosabb rövidítések, betű- és mozaikszók
    - 4. Számok írása és a keltezés – néhány fontos tudnivaló
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IX. Levelezési ismeretek
    - 1.A hivatalos levél
    - 2.A magánlevél
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - X. Nyelvünk változatossága
    - 1. Nyelvjárások
    - 2. A magyar nyelv határon túli nyelvváltozatai
      - 2.1. A magyar mint kisebbségi anyanyelv
      - 2.2. A többközpontú magyar nyelv
      - 2.3. Miben különböznek a határon túli nyelvváltozatok?
      - 2.4. A határtalanítás programja
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Nyelvhasználati kérdések
- Záró kérdéssor

« Előző | Következő »

# 2.3.1. Hangsúlyos elemek a mondatban

A kérdő névmás, kérdő határozószó

Mi^ dolgunk^ a^ világon?
Hol^ voltál?
Las san tíz^ óra. Miért^nem^ jönnek?

Az utalószó

Azt^ az^ embert^ tartjuk igazán^ műveltnek,¦ aki képes^ és kész önmaga művelésére.
Az azt^ jelenti,^ hogy nem^ vesztettek,^ hanem na gyon^ is jól^ játszottak.

A határozószó

Apukámnak nagyon^ jó^ hangja^ volt.
Fé lek,^ hogy va lóban^ nehéz^ lesz.

A számnév

Most^ a nappal^ hossza^ lesz nyolc óra,│ és^ az éjszaka^ tart lényegesen^ hosszabb^ ideig:│ tizenhat^ óráig.
Ma^ egy ti zenkilenc^ éves ó vónő^ leveléből^ olvasunk^ fel,│ nem^ kis^ izgalommal.

A családnév

A nevek hangsúlyozásánál a vezetéknév és az utónév kaphat egyforma hangsúlyt, de gyakoribb, ha a vezetéknév az utónévhez képest nagyobb nyomatékot kap.

Hallgassátok^meg Alekszej Tolsztoj két meséjét, ¦ Rab^Zsuzsa fordításában.
Illy és^Gyula új^drámáját^ mutatta^ be pén teken^ a Pé csi Nem zeti Szín ház.

A manapság egyre gyakoribb összetett nevek esetében mindkét vezetéknevet hangsúlyozzuk.

Kiss Tóth Ildikó.
Misz tótfalusi Kis Miklós

Intézménynevek

Az intézménynevek mindegyik tagja egyforma hangsúlyt kap (Kivétel a gyakran használt intézménynévi formula: vállalat, intézet, intézmény, az iskolatípusok köznévi elnevezése stb.)

Juhász Gyula Pedagógusképző Kar
Ke resse^ a Kecs keméti Ba romfifeldolgozó^ Vállalat^ termékeit!
A Rad nóti^ gimnázium^ diákjai^ sem^ nyertek.

Az egyenes szórendű igekötős ige(név) hangsúlyos; a fordított szórendű ige nem hangsúlyos (legtöbbször előtte áll a mondatban a főhangsúlyos szó). A magyar szórend a hangsúlyviszonyokkal függ össze.

Péter elment^ a moziba.
A^ mo ziba Pé ter^ ment^ el. (Nem Lujza.)
Pé ter^ a mo ziba^ ment^ el. (Nem az uszodába.)
A mo ziba^ ment^ el^ Péter. (Még hangsúlyosabb a moziba, mint az előző mondatban.)
A ki rályfi^ a ló há tára^ pattant,│ és vág tatva^ mint^ a szél,│ meg indultak e lőre^ a ten gerszigeten.
Meg ígértem,│ ha lá tok hasonlót,¦ meg veszem.

A tagadó- és tiltószó és az is kötőszóval nyomósított rész.

A másodfokú^ ítélet^ indoklása^ szerint^ azonban nem^ lehet^ enyhítő^ körülmény^ ez^ a^ minősítés,│ mert^akik három^ évig folyamatosan lopnak,¦ nem^nevezhetők^ jó^ munkásnak.
„Ki bicnek sem mi^ sem^ drága” – tartja a mondás.
A fi úknak nem^ tetszett^ a^ munka, nem^ is vállaltak^ többé ha sonlót.

A jelzők hangsúlyosságát mindenkor az adott mondatbeli (szövegbeli) szerepük szabja meg. Fontos mérlegelni a jelzős szerkezet mindkét tagját.

A kis székelyi er dőben jó^ darabon ma gasra^ nőtt mo gyoróbokrok^ szegélyezték^ az egy csapásos u tat.
Tu dod^mit, szom széd? | A dok^neked^egy bölcs ta nácsot.

Nem a jelzőt hangsúlyozzuk, ha a jelzők azonosak, és a többletinformációt a jelzett szó hordozza.

Nem pi ros ka bátot vettem, ha nem pi ros sá lat.

A következő mondatban mind a jelzők, mind a jelzett szavak hangsúlyosak:

Hát hall gass^ egy ta pasztalt ö regemberre!
A két na gyobbik^ lánynak tar ka ro kolyája, ék es pánt likája^ volt; Má senykának^ csak^ egy sö tét szok nyácskája^ meg két fény lő sze me.

A páros kötőszók

Nemcsak Pistát^ismerem, hanem Pétert^is meghívtam.
Vagy kor csolyázni^ mennek^ a^ kislányok, vagy^ az u szodába.

Az állandó szókapcsolatok első tagja

A bocsánatáért^esedezem.
Fej én^ találta^ a^ szöget.

« Előző | Következő »