Bevezetés az irodalomtudományba

- Bevezetés az irodalomtudományba
- Tartalomjegyzék
- Előszó
- I. INTÉZMÉNYTÖRTÉNET
  - I. 1. Egyetemek és akadémiák a késői középkorban és a korai újkorban (Balázs Mihály)
  - I. 2. Az irodalom intézménytörténete a 18-19. században (Gere Zsolt)
    - I.2.1. Az intézmény fogalma
    - I.2.2. Az irodalom intézményei
    - I.2.3. A Magyar Tudományos Akadémia
    - I.2.4. A Kisfaludy Társaság (1836-1952)
  - I. 3. Ellenőrző kérdések és feladatok az Intézménytörténet című fejezethez
- II. FILOLÓGIA
  - II.1. Fejezetek a filológia történetéből (Fazekas Sándor)
    - II.1.1. Antikvitás
    - II.1.2. A filológia a középkorban
    - II.1.3. A filológia reneszánsza – a reneszánsz filológia
    - II.1.4. Felvilágosodás
    - II.1.5.A modernkori filológia
  - II.2. Legfontosabb módszertani eljárások és szakkifejezések (Fazekas Sándor)
    - II.2.1. A stemma
    - II.2.2. Kiadástípusok
    - II. 2. 3. Fontosabb szakkifejezések listája
    - II. 2.4. Íráshordozók és medialitás
  - II. 3. Digitális filológia (Labádi Gergely)
    - II.3.1. A számítógép mint eszköz
    - II.3.2. A könyvbeli szöveg
    - II.3.3. A számítógép mint médium – a szöveg az információs társadalomban
    - II.3.4. A digitális szöveg
    - II.3.5. Mihez kezd(j)ünk a digitális szöveggel?
    - II.3.6. Digitális szöveg- és tanulmánygyűjtemények, könyvtárak
  - II. 4. Ellenőrző kérdések és feladatok a Filológia című fejezethez
- III. RETORIKA (Ötvös Péter)
  - III. 1. Rövid történet
  - III. 2. A retorikai beszéd felosztása
  - III. 3. Példa a beszédnemek irodalmi használatára
    - III. 3. 1. Petőfi Sándor: Füstbe ment terv
    - III. 3. 2. József Attila: Arany
    - III. 3. 3. Akartok-e rabok lenni?
  - III. 4. Feladatok és kérdések a Retorika című fejezethez
- IV. VERSTAN (Bognár Péter)
  - IV.1. Alapvetés
    - IV.1.1. Az ismétlődés fogalma
    - IV.1.2. Verstan és poétika
    - IV.1.3. Verstan és előadásmód
  - IV.2. Magyar vers, magyar verstan
    - IV.2.1. Nemzeti versidom
    - IV.2.2. Versidomvita
  - IV.3. Általános metrika
    - IV.3.1. A Jakobson–Lotz-axiomatika
    - IV.3.2. Metrikai összetevők + metrikai szabályok
    - IV.3.3. Nyelvi összetevők + metrikai szabályok
      - IV.3.3.1. Összetevők
        - IV.3.3.1.1. A megfelelések fajtái
        - IV.3.3.1.2. A numerikus szabályozottság tárgya
      - IV.3.3.2. Szabályrendszer
        - IV.3.3.2.1. A numerikus szabályozottság elve: szám
        - IV.3.3.2.2. A numerikus szabályozottság elve: tartalom
        - IV.3.3.2.3. A numerikus szabályozottság elve: szám és tartalom
  - IV.4. Példatár a metrikai elemzésekhez
    - Átkozott legyen az éj
    - Angyaloknak nagyságos asszonya (RPHA 99)
    - Mikor Szennakerib az Jeruzsálemet (RPHA 940)
    - Elmelkedesek az örökke-valoságrol (RMKT 17, 9. 77/s)
  - IV. 5. Ellenőrző feladatok és kérdések a Verstan című fejezethez:

« Előző | Következő »

# Tartalomjegyzék

Tartalomjegyzék

I. Intézménytörténet:

I.1. Egyetemek és akadémiák a késői középkorban és a korai újkorban (Balázs Mihály)

I.2. Az irodalom intézménytörténete a 18-19. században (Gere Zsolt)

I.2.1. Az intézmény fogalma

I.2.2. Az irodalom intézményei

I.2.3. A Magyar Tudományos Akadémia

I.2.4. A Kisfaludy Társaság

I. 3. Feladatok az Intézménytörténet című fejezethez

II. Filológia:

II.1. Fejezetek a filológia történetéből (Fazekas Sándor)

II.1.1. Antikvitás

II.1.2. A filológia középkora

II.1.3. A filológia reneszánsza – a reneszánsz filológia

II.1.4. Felvilágosodás

II.1.5. A modern kori filológia

II.2. Legfontosabb módszertani eljárások és szakkifejezések (Fazekas Sándor)

II.2.1. A stemma

II.2.2. Kiadástípusok

II.2.3. Fontosabb szakkifejezések listája

II.2.4. Íráshordozók és medialitás

II. 3. Digitális filológia (Labádi Gergely)

II.3.1. A számítógép mint eszköz

II.3.2. A könyvbeli szöveg

II.3.3. A számítógép mint médium – a szöveg az információs társadalomban

II.3.4. A digitális szöveg

II.3.5. Mihez kezd(j)ünk a diitális szöveggel?

II.3.6. Digitális szöveg- és tanulmánygyűjtemények, könyvtárak

II.4. Feladatok a Filológia című fejezethez

III. Retorika (Ötvös Péter)

III.1. Rövid történet

III.2. A retorikai beszéd felosztása

III.3. Példa a beszédnemek irodalmi használatára

III.3.1. Petőfi Sándor: Füstbe ment terv

III.3.2. József Attila: Arany

III.3.3. Akartok-e rabok lenni?

III.4. Feladatok a Retorika című fejezethez

IV. Verstan (Bognár Péter)

IV.1. Alapvetés

IV.1.1. Az ismétlődés fogalma

IV.1.2. Verstan és poétika

IV.1.3. Verstan és előadásmód

IV.2. Magyar vers, magyar verstan

IV.2.1. Nemzeti versidom

IV.2.2. Versidomvita

IV.3. Általános metrika

IV.3.1. A Jakobson – Lotz-axiomatika

IV.3.2. Metrikai összetevők + metrikai szabályok

IV.3.3. Nyelvi összetevők + metrikai szabályok

IV.3.3.1. Összetevők

IV.3.3.1.1. A megfelelések fajtái

IV.3.3.1.2. A numerikus szabályozottság tárgya

IV.3.3.2. Szabályrendszer

IV.3.3.2.1. A numerikus szabályozottság elve: szám

IV.3.3.2.2. A numerikus szabályozottság elve: tartalom

IV.3.3.2.3. A numerikus szabályozottság elve: szám és tartalom

IV.4. Példatár a metrikai elemzésekhez

IV.5. Feladatok a Verstan című fejezetekhez

« Előző | Következő »