Gyógypedagógiai gyakorlatok kézikönyve

- Gyógypedagógiai gyakorlatok kézikönyve
- 1. Bevezetés
- 2. A gyógypedagógiai gyakorlat fogalma, a gyógypedagógus gyakorlati tevékenységei
  - 2.1. Ki a gyógypedagógus?
  - 2.2. Mit értünk pedagógus kompetencia alatt?
  - 2.3. A gyógypedagógus tevékenysége és kompetenciái
  - 2.4. A gyógypedagógusok iránti kereslet
  - 2.5. Gyakorlati kompetenciák a jogszabályi megközelítésben
  - 2.6. A gyógypedagógiai praxis folyamatos megújulása
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 3. A gyógypedagógiai gyakorlatok rendszere és időkerete. Színterek, célok és tevékenységek. Szervezési formák.
  - 3.1. A szegedi gyógypedagógus-képzés gyakorlati irányultsága
  - 3.2. Gyógypedagógiai gyakorlat tanegységek a szegedi képzésben
  - 3.3. Gyógypedagógiai gyakorlat, a tanterven átívelő folyamat
  - 3.4. Gyakorlatszervezési formák
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 4. A gyógypedagógiai gyakorlatok célja, feladatai. A gyakorlatok helyszínei, dokumentációi és a követelmények
  - 4.1. A gyógypedagógiai gyakorlatok célja a szegedi gyógypedagógus-képzésben
  - 4.2. Mikrocsoportos gyógypedagógiai gyakorlatok
    - 4.2.1. Gyógypedagógiai gyakorlat 1.
    - 4.2.2. Gyógypedagógiai gyakorlat 2. tanegység
    - 4.2.3. Gyógypedagógiai gyakorlat 3. tanegység
  - 4.3. Egyéni gyógypedagógiai gyakorlatok
    - 4.3.1. Gyógypedagógiai gyakorlat 4. tanegység
    - 4.3.2. Szakirányú összefüggő gyakorlat tanegység
    - 4.3.3. Szakterületi féléves gyakorlat
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, ajánlások, hivatkozások
- 5. A gyógypedagógiai fejlesztés tervezése
  - 5.1. A tervezés jelentősége a gyógypedagógus gyakorlati munkájában.
  - 5.2. A kétpólusú szabályozás tartalmi szabályozás
    - 5.2.1. A központi dokumentumok
      - 5.2.1.1. A Nemzeti alaptanterv szerepe a gyógypedagógiai fejlesztés tervezésében
      - 5.2.1.2. Az Irányelvek
      - 5.2.1.3. A kerettanterv
    - 5.2.2. A helyi, intézményi szintű szabályozás dokumentumai
      - 5.2.2.1. A pedagógiai program, nevelési program és helyi tanterv
      - 5.2.2.2. A gyógypedagógus egyéni tervező munkája
      - 5.2.2.3. Egyéni fejlesztés terv
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 6. A gyakorlatok alfája és omegája: az intézményi és intézményközi együttműködés
  - 6.1. A gyakorlatok helyszíneinek sajátosságai
  - 6.2. Az intézményi és intézményközi együttműködés résztvevőinek feladatai, felelőssége
    - 6.2.1. A Gyógypedagógus-képző Intézet
    - 6.2.2. A partnerintézmények
    - 6.2.3. A gyakorlati oktatók
    - 6.2.4. A gyakorlatvezető (mentor) gyógypedagógus
    - 6.2.5. A gyógypedagógus-hallgató
  - 6.3. Partnerség építés a Mentor(h)áló projekt támogatásával - kapcsolattartás a gyakorlatvezető gyógypedagógusokkal
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 7. A szakterületi féléves gyakorlat
  - 7.1. A Szakterületi féléves gyakorlat a gyógypedagógiai gyakorlatok rendszerében
  - 7.2. A féléves terepgyakorlat célja
  - 7.3. Az összefüggő gyakorlat tartalma, időkerete
  - 7.4. Helyszínek
  - 7.5. A zárófoglalkozás
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, hivatkozások, ajánlások
- 8. A portfólió
  - 8.1 A portfólió, mint gyakorlati referencia
  - 8.2 A portfóliót alkotó dokumentumok
  - 8.3 Formai követelmények
  - 8.4 A portfólió értékelése
  - Összefoglalás
  - Önellenőrző kérdések
  - Szakirodalom, források, hivatkozások
- 9. A szakmai konzultáció szerepe a hallgatók gyakorlati tevékenységének nyomon követésében
  - 9.1 A szakmai konzultáció indokoltsága
  - 9.2 A konzultációk illeszkedése a gyakorlati kurzusokhoz
    - 9.2.1 A mikrocsoportos gyakorlatokba ágyazott szakmai konzultáció
    - 9.2.2 A Szakterületi féléves gyakorlatot kísérő konzultáció
  - 9.3 Az önreflexiók tapasztalatai
- 10. Szakirodalom ajánlás a gyógypedagógiai gyakorlatok kurzusokhoz
  - 10.1 Általános szakirodalom és a gyakorlati munkát meghatározó jogszabályok
  - 10.2 A partnerintézmények helyi pedagógiai dokumentumai
  - 10.3 Szakirány-specifikus kiadványok
    - 10.3.1 Értelmileg akadályozottak pedagógiája szakirányon
    - 10.3.2 Tanulásban akadályozottak pedagógiája szakirányon
- 11. A tananyag zárása. Teszt
  - Nyitott kérdések
  - Teszt

« Előző | Következő »

# 8.1 A portfólió, mint gyakorlati referencia

A szakterületi féléves gyakorlat során a hallgató portfóliót állít össze. A hallgatói portfólió a féléves gyakorlat egyik kimeneti követelménye, amely értékelő, önértékelő, elemző és bemutató célzattal készül. A reflexió fejlesztését, támogatását szolgáló írásos forma. A portfólió összetevői alátámasztják, hogy a hallgató alapos és átfogó felkészítést kapott a komplex gyógypedagógiai tevékenységek (pedagógiai diagnosztikai eljárások, önálló tanítás és fejlesztés, tanácsadás, habilitációs és rehabilitációs tevékenységek, terápia, pedagógiai kísérés, megelőzés, stb.) elvégzésére és mindezek szakszerű dokumentálására, valamint képes a saját gyakorlati tevékenységére szakavatottan reflektálni. A hallgatói portfólió Intézetünkben elsősorban értékelési célzatú dokumentumcsomag.

Ez a portfólió tehát nem azonos a pedagógusok előmeneteli rendszere és a pedagógus életpálya modell minősítési eljárásában készített portfólióval, amelyet szakképzett, már pályán lévő, gyakorló pedagógusok készítenek, és amelynek funkciója, hogy tartalma alapján végigkísérhető legyen a gyakorlatban dolgozó pedagógus kompetenciáinak fejlődése, szakmai útja, tevékenysége, nehézségei és sikerei.

Az alapképzés kimenetekor készített portfólió jellemzője, hogy a hallgató önálló írásbeli munkája, amely igazi „próbatétel” a végzős hallgatók számára, és értékelő-bemutató céllal készül.

Olyan összeválogatott iratgyűjtemény, melyben minden dokumentumnak megvan a saját funkciója. Az alkotóelemek általános, jellemzői, hogy tükrözik a hallgatók szakmai fejlődését, motiváltságát, önértékelését, lehetővé teszik a hallgató gyakorlati teljesítményének értékelését. Gyakorlati felkészültségét a gyógypedagógiai tevékenységekre mások és az értékelő számára nyilvánvalóvá, követhetővé teszi. A portfólióban a hallgató reflektál az összefüggő gyakorlatára és önreflexiót gyakorol saját tevékenységeivel kapcsolatban.

Eszközkészítés
forrás: Kiss Márta gyógypedagógus-hallgató portfóliója

Intézményvezetők és végzett hallgatóink egybehangzó visszajelzése alapján elmondható, hogy az álláskeresés alkalmával a gyakorlati képzést záró portfólió a pályakezdő a gyógypedagógus gyakorlati felkészültségének hiteles referenciája. A szegedi gyógypedagógus-hallgatók gyakorlati felkészültségének pozitív mutatója, hogy nagy arányban már a féléves gyakorlatuk végén biztatást kapnak álláspályázat benyújtására a gyakorlatuk helyszínén, azaz végzett szakemberként visszavárják őket a nevelőtestületbe.

## Feladat

1. Kutasson fel legalább három pedagógiai vonatkozású meghatározást a portfólió kifejezésre és hasonlítsa össze a definíciókat! Melyik értelmezést tudja leginkább illeszteni a szakterületi féléves gyakorlat kimenetét képező dokumentumcsomaghoz?
2. Tanulmányozza Hunya Márta: Reflektív pedagógus – Reflektív gyakorlat című publikációját az OFI honlapján! Mi a reflexió szerepe a pedagógus tevékenységében?

A reflexió tapasztalataink, ismereteink és cselekedeteink szisztematikus végiggondolását,

elemzését jelenti, jelen esetben a dokumentumban bemutatott pedagógiai tevékenység szisztematikus végiggondolását, elemzését.

A reflexió alapvetően három részre tagolódik:

1. Leírás: a pedagógiai helyzet ismertetése, ha ez már a dokumentumban megtörtént, csak utalás a dokumentum megfelelő pontjaira.

2. Elemzés/érvelés: annak indoklása, hogy miért tesszük azt, amit teszünk, és miért választjuk azt a megoldást adott helyzetben, amelyet választunk. (A cselekvés előtti reflexió.)

3. Önértékelés: mérlegelnünk kell, hogy milyen következményekkel jártak cselekedeteink az

érdekelt felekre, leginkább a tanulókra és önmagunkra nézve, és mit kellene esetleg változtatni a gyakorlatunkon. (A cselekvés utáni reflexió.)

Például:

1. Leírás: a pedagógiai helyzet leírása, pl. óraterv/foglalkozásterv, milyen csoportnak, milyen

anyagrészből, milyen célokkal.

2. Elemzés/érvelés: a dokumentum interpretálása, például az óratervhez/foglalkozástervhez

kapcsolódó döntések magyarázata, alátámasztása.

3. Önértékelés: az óra megtartása után a tervezés sikerességének, az óra eredményességének

értékelése, a tanulságok levonása.

(Forrás: http://www.budapestedu.hu/data/cms178396/utmutato_pedagogusok_minositesi_rendszerehez.pdf 61.o.)

« Előző | Következő »