Állatasszisztált foglalkozások

- Állatasszisztált foglalkozások
- Bevezető
  - Állatasszisztált foglalkozások
- 1. A kutyával asszisztált terápia és a lovasterápia helye egy inkluzív pedagógiai rendszerben (Hevesi Tímea Mária)
  - 1.1. Az inkluzív pedagógiai szemlélet
  - 1.2. Alapvetéseink
    - 1.2.1. Holisztikus szemlélet a pedagógiában
    - 1.2.2. Szenzoros integráció
    - 1.2.3. Lovasterápia
  - 1.3. A szenzoros integrációs terápia
  - 1.4. Összefoglalás
    - Önellenőrző feladatok az 1. fejezethez
    - Tesztkérdések az 1. fejezethez
    - Önálló tananyag feldolgozást kívánó feladat az 1. fejezethez
    - Ajánlott irodalom
    - Felhasznált irodalom
- 2. Az értékteremtő lovasterápia (Hevesi Tímea Mária)
  - 2.1. A lovasterápia értékformáló és értékközvetítő szerepe
    - 2.1.1. Életminőség fokozása szenzoros tréning által
      - 2.1.1.1. Cselekvéses, tapasztaló tanulás
      - 2.1.1.2. Tudásbővítés, fogalomtanulás
      - 2.1.1.3. Problémamegoldás, felfedező tanulás
      - 2.1.1.4. Folyamatfelismerés, fejlődés-tanulás
      - 2.1.1.5. Gyakorlás, automatizáló tanulás
      - 2.1.1.6. Tanulásszervezés, stratégia-tanulás
      - 2.1.1.7. Értékátadás, identitás-tanulás
      - 2.1.1.8. Kreatív önkifejezés, alkotó tanulás
      - 2.1.1.9. Interperszonális kapcsolat-tanulás
    - 2.1.2. Közösség
    - 2.1.3. Egész-ség
      - 2.1.3.1. Kognitív képességek nevelése
      - 2.1.3.2. Kommunikációs képességek nevelése
      - 2.1.3.3. Motoros és orientációs képességek nevelése
      - 2.1.3.4. Kreatív képességek nevelése
      - 2.1.3.5. Szociális képességek nevelése
    - 2.1.4. Kultúra
    - 2.1.5. Transzcendentalitás
  - 2.2. A gyógypedagógiai lovaglás és lovastorna foglalkozások feltételei és játéktára
  - 2.3. Összefoglalás
    - Önellenőrző feladatok a 2. fejezethez
    - Tesztkérdések az 2. fejezethez
    - Önálló tananyag feldolgozást kívánó feladat az 2. fejezethez
    - Ajánlott irodalom
    - Felhasznált irodalom
- 3. Állatasszisztált terápia:miért éppen a kutya? (Topál József)
  - 3.1. A kutya eredete, háziasítása
    - 3.1.1. A kutya eredete
    - 3.1.2. A kutya és a farkas evolúciós története
    - 3.1.3. Hol történt a domesztikáció?
    - 3.1.4. Hogyan történt a kutya domesztikálása?
      - 3.1.4.1. A koevolúciós hipotézis
    - 3.1.5. Mesterséges szelekció és a modern kutyafajták kialakulása
    - 3.1.6. A háziasítás hatása a kutya viselkedésére
      - 3.1.6.1. Flexibilitás
      - 3.1.6.2. Kontroll és gátolhatóság
      - 3.1.6.3. Kommunikációs készségek
      - 3.1.6.4. Stressztűrés
      - 3.1.6.5. Önálló forrásfeldolgozást kívánó feladat
    - 3.1.7 Összefoglalás
      - Önellenőrző feladatok a 3.1. fejezethez
      - Tesztkérdések a 3.1. fejezethez
      - Felhasznált irodalom
  - 3.2. A kutya viselkedésének és társas készségeinek „emberi” sajátosságai
    - 3.2.1. Szociális vonzódás és kötődés
      - 3.2.1.1. Emberhez való vonzódás
      - 3.2.1.2. Kötődés
      - 3.2.1.3. Önálló tananyag feldolgozást kívánó feladat - Viselkedés elemzése
    - 3.2.2. Problémamegoldó képességek és együttműködés az emberrel
    - 3.2.3.Érzelmi-élettaniszinkronizáció
    - 3.2.4. Szociális tanulás
      - 3.2.4.1. Tanulás más kutyától illetve embertől
      - 3.2.4.2. Utánzás
    - 3.2.5. Rítusok és szabálykövetés
    - 3.2.6. Kommunikációs képességek – az emberi viselkedés „olvasása”
    - 3.2.7. Tanítási helyzetek felismerése
    - 3.2.8. Összefoglalás
      - Önellenőrző feladatok a 3.2. fejezethez
      - Tesztkérdések a 3.2. fejezethez
      - Felhasznált irodalom
  - 3.3 A kutya mint az állatasszisztált terápia ideális szereplője
    - 3.3.1.Az állat-asszisztált terápia rövid története
    - 3.3.2. A társállat tartás és az egészség kapcsolata
      - 3.3.2.1. Lehetséges hatásmechanizmusok
    - 3.3.3. A kutya és ember kapcsolatában megnyilvánuló fejlesztő, terápiás hatás
      - 3.3.3.1. Gyerekek személyiségfejlődése
      - 3.3.3.2. Pszichés állapot karbantartása
      - 3.3.3.3. Képesség- és készségfejlesztés
      - 3.3.3.4. Önálló tananyag feldolgozást kívánó feladat – Viselkedés elemzése
    - 3.3.4. A terápiás kutya szerepe az autizmussal élők fejlesztésében
      - 3.3.4.1. Kísérletes vizsgálatok
    - 3.3.5. Összefoglalás
      - Önellenőrző feladatok a 3.3. fejezethez
      - Tesztkérdések a 3.3. fejezethez
      - Ajánlott irodalom
      - Felhasznált irodalom
- 4. A segítő kutyák kiképzésével, vizsgáztatásával és alkalmazhatóságával kapcsolatos szabályzás (Köböl Erika)
  - 4.1. A 27/2009.(XII.3) SZMM rendelet - áttekintés
  - 4.2. A szervezetekkel és segítőkutyákkal kapcsolatos adatok
  - 4.3. A segítőkutyák és vizsgáztatásuk szabályai
  - 4.4. Betekintés a segítőkutyák képzésébe és munkájába
  - 4.5. A terápiás kutyák vizsgafeladatai és azok összefüggései a gyakorlati munkával
    - 4.5.1. Temperamentum vizsgálat
    - 4.5.2. Valós terápiás helyzet
  - 4.6. Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések a 4. fejezethez
    - Tesztkérdések a 4. fejezethez
    - Felhasznált irodalom
- 5. A team (Köböl Erika)
  - 5.1.Tagok és kompetenciák
    - 5.1.1. A terápiás kutya
    - 5.1.2. A felvezető
    - 5.1.3. A csoportvezető
    - 5.1.4. Közvetlen és közvetett segítők
    - 5.1.5. A célcsoport és annak tagjai
  - 5.2. A team tagjainak képzettsége, azok összefüggései a szabályozással
    - 5.2.1. A csoportvezető pedagógus
    - 5.2.2. A kutya és a felvezető
  - 5.3. Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések a 5. fejezethez
    - Tesztkérdések az 5. fejezethez
    - Felhasznált irodalom
- 6. Alkalmazási lehetőségek (Köböl Erika és Topál József)
  - 6.1. Intézménytípusok
  - 6.2. Célcsoportok és korosztályok
  - 6.3. Munkaformák
  - 6.4. Fejlesztési területek, lehetőségek
    - 6.4.1. Ismeretek elsajátítása
    - 6.4.2. Kompetenciák, képességek, készségek fejlesztése
      - 6.4.2.1. A motoros képességek fejlesztése
        - 1. Videó: Mókusok, ki a házból!
        - 2. Videó: (Fú)Jó verseny
        - 3. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, motoros képességek fejlesztése
        - 4. Videó: Autista tanulók, alsó tagozat, motoros képességek fejlesztése
        - 5. Videó: Autista tanulók, alsó tagozat, motoros képességek fejlesztése
        - 6. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, motoros képességek fejlesztése
        - 7. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, motoros képességek fejlesztése
        - 8. Videó: Autista tanulók, szakiskola, motoros képességek fejlesztése
        - 9. Videó: Autista tanulók, szakiskola, motoros képességek fejlesztése
        - 10. Videó: Labdacica. Tipikus fejlődésmenetű gyermekek, motoros képességek fejlesztése
        - 11. Videó: Akadálypálya. Tipikus fejlődésmenetű gyermekek, motoros képességek fejlesztése
        - 12. Videó: Rókafogó. Tipikus fejlődésmenetű gyermekek, motoros képességek fejlesztése
        - 13. Videó: Akadálypálya. Motoros képességek fejlesztése
        - 14. Videó. Kincskereső. Motoros képességek fejlesztése
        - 15. Videó: Mókusok, ki a házból! Óvodás gyermekek, motoros képességek fejlesztése
        - 16. Videó: Óvodás gyermekek, motoros képességek fejlesztése
        - 17. Videó: Motoros képességek fejlesztése
      - 6.4.2.2. A kognitív képességek fejlesztése
        - 1. Videó: Memóriajáték. Tanulásban akadályozott gyermekek, kognitív képességek fejlesztése
        - 2. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, kognitív képességek fejlesztése
        - 3. Videó: Autista tanulók, alsó tagozat, kognitív képességek fejlesztése
        - 4. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, kognitív képességek fejlesztése
        - 5. Videó: Autista tanulók, szakiskola, kognitív képességek fejlesztése
        - 6. Videó: Labdamemória. Tipikus fejlődésmenetű gyermekek, kognitív képességek fejlesztése
        - 7. Videó: Óvoda, kognitív képességek fejlesztése
      - 6.4.2.3. Az orientációs képességek fejlesztése
        - 1. Videó: Bátorságpróba. Tanulásban akadályozott gyermekek, orientációs képességek fejlesztése
        - 2. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, orientációs képességek fejlesztése
        - 3. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, orientációs képességek fejlesztése
        - 4. Videó: Autista tanulók, alsó tagozat, orientációs képességek fejlesztése
        - 5. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, orientációs képességek fejlesztése
        - 6. Videó: Autista tanulók, szakiskola, orientációs képességek fejlesztése
        - 7. Videó: Hangerdő. Tipikus fejlődésmenetű gyerekek, orientációs képességek fejlesztése
        - 8. Videó: Óvoda, orientációs képességek fejlesztése
      - 6.4.2.4. A kreatív képességek fejlesztése
        - 1. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, kreatív képességek fejlesztése
        - 2. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, kreatív képességek fejlesztése
        - 3. Videó: Óvoda, kreatív képességek fejlesztése
      - 6.4.2.5. Szociális és kommunikációs képességek fejlesztése
        - 1. Videó:Titkos vár. Tanulásban akadályozott gyermekek, kommunikációs és szociális képességek fejlesztése
        - 2. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, kommunikációs képességek fejlesztése
        - 3. Videó: Halmozottan sérült gyermek egyéni fejlesztése, szociális képességek fejlesztése
        - 4. Videó: Autista tanulók, alsó tagozat, kommunikációs képességek fejlesztése
        - 6. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, kommunikációs képességek fejlesztése
        - 7. Videó: Autista tanulók, felső tagozat, szociális képességek fejlesztése
        - 8. Videó: Autista tanulók, szakiskola, kommunikációs képességek fejlesztése
        - 9. Videó: Autista tanulók, szakiskola tagozat, szociális képességek fejlesztése
        - 10. Videó: Óvoda, kommunikációs képességek fejlesztése
        - 11. Videó: Óvoda, szociális képességek fejlesztése
  - 6.5. Motiváció
  - 6.6. „Megelőző”, „alapozó” fejlesztés
    - 6.6.1. A kompetencia élménye
    - 6.6.2. Feladattudat és –tartás, sikerek- és kudarctűrés
    - 6.6.3. Együttműködés, kötődés és biztonság
  - 6.7. Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések a 6. fejezethez
    - Tesztfeladat a 6. fejezethez
    - Felhasznált irodalom
- 7. Előkészítő- és utómunkák (Köböl Erika)
  - 7.1. Intézményfelmérés
  - 7.2. Együttműködési megállapodás
  - 7.3. Intézménybejárás
  - 7.4. Tájékoztató és engedélyek
  - 7.5. Előkészítő, tervező team munka – felkészülés és tervezés hosszú és rövid távon
    - 7.5.1.A csoportvezető felkészülése
    - 7.5.2. A felvezető felkészülése
    - 7.5.3. A kutya felkészítése/felkészülése
    - 7.5.4. A foglalkozások tervezésének szempontjai
      - 7.5.4.1. A csoportvezető és a csoport szempontjai
      - 7.5.4.2. A felvezető és a kutya szempontjai
  - 7.6. Értékelő, elemző team munka, dokumentálás, további tervezés rövid és hosszú távon
  - 7.7. Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések a 7. fejezethez
    - Tesztkérdések az 7. fejezethez
    - Felhasznált irodalom
- 8. Feladatok, foglalkozások tervezése (Köböl Erika)
  - 8.1. Foglalkozástervezés
  - 8.2. A foglalkozás szerkezete
    - 8.2.1. Keret
    - 8.2.2. A foglalkozás fő részében alkalmazott feladatok sorrendjének kialakítása
  - 8.3. Feladatok csoportosítása
    - 8.3.1. A feladatok csoportosítása a tervezés folyamata szempontjából
    - 8.3.2. A feladatok csoportosítása a kutya feladata, aktivitása és együttműködése szempontjából
  - 8.4. Foglalkozástervezetek
  - 8.5. Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések a 8. fejezethez
    - Feladat az 8. fejezethez
    - Felhasznált irodalom
- 9. Az állatasszisztált foglalkozások speciális alkalmazásai - egyéb lehetőségek (Köböl Erika)
  - 9.1. Felelős állattartás – óvodai és iskolai programok
  - 9.2. Múzeumpedagógiai foglalkozások terápiás kutyák közreműködésével
  - 9.3. Idegen nyelv oktatása terápiás kutyákkal
  - 9.4. Érzékenyítő programok
  - 9.5. Kutyákkal és mesével az integrációért
  - 9.6. Állatasszisztált foglalkozások az integráció támogatása érdekében
  - 9.7. Összefoglalás
    - Önellenőrző kérdések a 9. fejezethez
    - Feladat a 9. fejezethez
    - Felhasznált irodalom
- Összegzés
- További ajánlott olvasmányok
- A záróvizsga feladatai
- Köszönetnyilvánítás

« Előző | Következő »

# 8.3.2. A feladatok csoportosítása a kutya feladata, aktivitása és együttműködése szempontjából

Az állatasszisztált foglalkozások meghatározásánál már jeleztük, hogy

a) a kutya részben aktív résztvevője a feladatnak, de ezen belül is többféle szerepet kaphat.

aa) A kutya együtt játszik, egyenrangú partner a feladatban.

aaa) Ezen belül egyes esetekben együttműködő társa a kliensnek.

Feladatleírás: Bátorságpróba (6.4.2.3.1. videó)

A kiválasztott tanuló választ egy segítőtársat a gyerekek közül, majd lefekszik egy szőnyegre, becsukja a szemét. A segítője egy, két vagy három testrészére rátesz egy-egy jutalomfalatot.

A bátorságpróbát végző gyerek jelzésére jön a terápiás kutya, majd megeszi a tanulóról a jutalomfalatokat. Ezek után a tanuló kinyithatja a szemét. Feladata az, hogy sorolja fel (lehetőleg érintési sorrendbe), hogy a terápiás kutya pontosan honnan ette meg a jutalomfalatokat! Következő játékos az eddigi segítő lesz.

Feladatjellemzők:

A célcsoport típusa (sérüléstípus): a feladat bármely csoportban játszható, ahol már kialakult a kellő bizalom a terápiás kutya iránt.

Korosztály: bármely korosztály.

A feladat által megcélzott fejlesztési terület: orientációs, kognitív (figyelem, szerialitás), szociális (együttműködés) képességek

A kutya aktivitása: aktív

A feladatra tervezett idő: kb. 5 perc - függően a célcsoport nagyságától.

Eszközök: jutalomfalat, szükség esetén szőnyeg

Helyszín: terem, tornaterem vagy a szabadban is játszható

Megjegyzések, az egyéni segítségnyújtás lehetséges módjai: A feladatnál kiemelten fontos szabály, hogy csak szigorúan önkéntes alapon szabad részt venni a feladatban! A bátorságpróbát végző klienst meg lehet kérdezni arról, hogy mely testrészére nem szeretné, ha jutalomfalatot tennénk.

A nagyon félénk, bizonytalan tanuló számára segítséget az alábbi engedmények:

- nem kell becsuknia a szemét, a feladatot nyitott szemmel játszhatja,

- a jutalomfalatot csak az adott testrésze mellé a földre helyezzük,

- egy társa lefekhet mellé a földre, vele együtt végezheti a feladatot, stb.

aab) Más esetben éppen a kutya a kliens „ellenfele”.

Feladatleírás: Rókafogó (4.4.1. videó)

Minden tanuló kap egy „rókafarkat” (textilcsík), amit a nadrágjába hátul bedug, majd elbújik az erdőben (a terem túlsó része).

Jelre (a terápiás kutya ugatására vagy a felvezető jelzésére) indul a „vadászat”.

A „rókák” addig vannak játékban, amíg a farkat el nem lopja a kutya.

Szabályok: Csak cselezéssel védekezhetünk a vadászkutya ellen! Kézzel, lábbal a kutyát szándékosan nem akadályozhatják. Amennyiben a kutya elkapta a rókafarkat, azt azonnal át kell neki engedni. Aki kiesik, leül a padra, szurkol társainak vagy a vadászkutyának!

Feladatjellemzők:

A célcsoport típusa (sérüléstípus): a feladat bármely csoportban játszható, ahol már kialakult a kellő bizalom a terápiás kutya iránt, kivételt képez a teljesen homogén, csak súlyosan látássérültekből álló csoport.

Korosztály: bármely korosztály.

A feladat által megcélzott fejlesztési terület: motoros, kognitív (figyelem), szociális (együttműködés) képességek

A kutya aktivitása: aktív

A feladatra tervezett idő: kb. 5 perc - függően a célcsoport nagyságától és ügyességétől.

Eszközök: „rókafarok”

Helyszín: terem, tornaterem vagy a szabadban is játszható

Megjegyzések, az egyéni segítségnyújtás lehetséges módjai: szükség esetén (például a szabadban) a játékteret ki lehet jelölni. Mozgássérült tanuló esetén a rókafarok rögzíthető például a kerekesszékre. Mozgássérült vagy látássérült tanuló(k) esetén szükség szerint segítőt kell biztosítani, illetve a csoport figyelmét fel kell hívni arra, hogy rájuk kiemelten vigyázzanak.

ab) A kliens irányító szerepbe kerül, feladata a kutya irányítása.

Feladatleírás: Akadálypálya (6.4.2.11. videó)

Különböző eszközökből akadálypályát építünk. A kliens feladata az akadálypályán végigvezeti a terápiás kutyát.

Feladatjellemzők:

A célcsoport típusa (sérüléstípus): a feladat bármely csoportban játszható, ha az akadálypályát a célcsoport számára, képességeiknek megfelelő módon, célzottan állítjuk össze.

Korosztály: bármely korosztály.

A feladat által megcélzott fejlesztési terület: motoros, kognitív (figyelem, emlékezet, szerialitás) képességek

A kutya aktivitása: aktív

A feladatra tervezett idő: 8 perc - függően a célcsoport nagyságától.

Eszközök: akadályok

Helyszín: terem, tornaterem vagy a szabadban is játszható

Megjegyzések, az egyéni segítségnyújtás lehetséges módjai: Az akadálypályát maguk a kliensek is alkothatják. A feladatok pontos kivitelezésében igény szerint a cselekvés megmutatásával vagy együttes cselekvéssel is segíthetjük a klienseket. A feladat több nehézségi szinten is játszható részben az akadálypálya bonyolultsága, részben a segítség mennyiségének (a felvezető csak szóban mondja el a feladatokat, a felvezető mintaként bejárja a pályát vagy a felvezető együtt megy végig a pályán a klienssel) függvényében. Súlyosan látás vagy mozgássérült kliens esetén az akadályok egyénre szabásával és közvetlen segítő személy közreműködésével megoldható a feladat.

b) A terápiás kutya csak passzív résztvevő,

ba) Ekkor olykor „rajta” végezzük el a feladatot.

Feladatleírás: Mit csinál a két kezem?

(A kutya a terem közepén fekszik, a gyerekek körülötte ülnek.)

Mit csinál a két kezem?

(A gyerekek mindkét kezüket a magasba emelik.)

Simogat kedvesen.

(A kutyát két kézzel simogatják úgy, hogy mindenki hozzáférjen.)

Mit csinál a két kezem?

(A gyerekek mindkét kezüket a magasba emelik.)

Ütöget mérgesen.

(Finoman megpaskolják a kutyát.)

Mit csinál a két kezem?

(A gyerekek mindkét kezüket a magasba emelik.)

Csiklandoz viccesen.

(Csiklandozó mozdulat a kutya különböző testrészein.)

Mit csinál a két kezem?

(A gyerekek mindkét kezüket a magasba emelik.)

Csipked hegyesen.

(Finom csipkedő mozdulat a kutya különböző testrészein.)

Mit csinál a két kezem?

(A gyerekek mindkét kezüket a magasba emelik.)

Táncol ügyesen.

(Megforgatják a kezüket, hajladoznak.)

Mit csinál a két kezem?

(A gyerekek mindkét kezüket a magasba emelik.)

Te is tudod, mondd velem!

(A gyerekek egymásra mutatnak.)

Simogat kedvesen.

Ütöget mérgesen.

Csiklandoz viccesen.

Csipked hegyesen.

Táncol ügyesen. (Szabó, 2006)

(A tevékenységeket folyamatosan újra megmutatják a kutyán.)

Feladatjellemzők:

A célcsoport típusa (sérüléstípus): a feladat bármely csoportban játszható.

Korosztály: a mozgással kísért mondókák iránti érdeklődés alapján bármely korosztályban játszható.

A feladat által megcélzott fejlesztési terület: kommunikációs, szociális képességek

A kutya aktivitása: passzív

A feladatra tervezett idő: 2-3 perc

Eszközök: nincs eszközigénye

Helyszín: terem, tornaterem vagy a szabadban is játszható

Megjegyzések, az egyéni segítségnyújtás lehetséges módjai: Hívjuk fel a gyerekek figyelmét arra, hogy ütögetésnél, csipkedésnél legyenek óvatosak, nem okozhatnak fájdalmat a kutyának! A feladatok pontos kivitelezésében igény szerint a cselekvés megmutatásával vagy együttes cselekvéssel is segíthetjük a klienseket.

bb) Más esetekben a sikeres feladatvégzés után a kutya lesz a „jutalom”.

Feladatleírás: Titkos vár (6.4.2.5.1.videó)

A gyerekek és a csoportvezető pedagógus kört alkotnak, ez a vár.

Felépítjük a vár falát:

„Kőre kő, kőre kő,

Nézd a házad egyre nő.

(A földről indulva rakjuk egyik kezünket a másikra - pakoljuk a téglákat egymásra - egyre magasabbra.)

Húzzuk a falat.

(Guggolásból felállva magastartásba nyújtjuk a karunkat.)

Malter, tégla, malter, tégla,

(Malter:taps, vagyis kenjük a téglára a maltert, tégla: két oldalra lerakjuk a téglát.)

Csukjuk be az ablakot!” (Szabó, 2006)

(Oldalsó középtartásból elől összecsapjuk a tenyerünket, mintha ablakot csuknánk be.)

A várudvaron fekszik a kutya.

Egy gyerek kimegy a teremből kezében a kutya egyik játéka.

A többi gyermek megbeszélik, hogy a várfalon hol lesz a kapu (2 gyerek).

Bejön a „vendég”, körbejárja a várat. A „kapu” mosolyogva, kedvesen (csak mimikával) csalogatja a vendéget. Az erős várfal (a kört alkotó többi gyerek) megpróbálja hang nélkül elijeszteni (mérgesen néznek, ijesztő arcot vágnak).

Ha a vendég rossz helyen próbálkozott, a várfal nem mozdul, tovább kell keresnie.

Ha a vendég megtalálja a kaput, megkérdezi tőlük: Kiengeditek Mázlit (az aktuálisan feladatot végző kutya neve) játszani?

Ha jó helyen kérdezősködött, akkor felnyílik a kapu, kihívhatja a kutyát, futhat vele egy kört, eldobhatja neki a labdáját vagy kérhet egy trükköt.

A felvezető a kutyát és trükk kérésénél a gyermeket segíti a feladat elvégzésében.

A vendég ezután beáll a várfalba, új vendég megy ki.

Feladatjellemzők:

A célcsoport típusa (sérüléstípus): a feladat bármely sérüléstípus esetén játszható.

Korosztály: a mozgással kísért mondókák iránti érdeklődés alapján bármely korosztályban játszható.

A feladat által megcélzott fejlesztési terület: a verbális és nonverbális kommunikációs, szociális képességek

A kutya aktivitása: passzív majd aktív

A feladatra tervezett idő: 5-8 perc (a csoport méretétől, az ismétlések számától függően a feladatra szánt idő rugalmasan módosítható)

Eszközök: labda

Helyszín: terem, tornaterem vagy a szabadban is játszható

Megjegyzések, az egyéni segítségnyújtás lehetséges módjai: Látássérült csoport vagy csoporttag esetén a vendéget egyenként a nevén szólítják (kedvesen, hívogatóan vagy mérgesen) a „várat” alkotó gyerekek. A hívás hangsúlyából kell kitalálni, hogy hol a kapu.

A várépítésnél a cselekvés, a játék fő részében pedig a megfelelő érzelem megmutatásával vagy együttes cselekvéssel is segíthetjük a klienseket.

## A terápiás kutya aktivitási szintjei és együttműködési módjai a feladatokban

a) A terápiás kutya aktív a feladatban:

aa) a kutya együtt játszik a klienssel

aaa) ezen belül együttműködő társa a kliensnek

aab) a kliens „ellenfele” a kutya

ab) a kliens feladata a kutya irányítása

vagy

b) passzív a terápiás kutya a játékban

ba) a terápiás kutyán végezzük a feladatot

bb) a kutya jutalom a feladat végén.

A feladatokat a csoportvezető céljait szem előtt tartva a felvezető úgy tervezi, hogy a feladat megfeleljen a kutya képzettségének, tudásának és habitusának. Olyan feladatokat nem épít be a foglalkozásba, amelyek elvégzésében a kutya még nagyon bizonytalan. Ugyanakkor figyel arra is, hogy ne csak feladatszinten, hanem a teljes foglalkozás tekintetében optimális legyen a kutya terhelése. Pl. amennyiben a közreműködő terápiás kutyának nem erőssége az apportos feladat, akkor a felvezető egy foglalkozáson belül nem tervez 2-3 ilyen feladatot, hisz ez túl nagy kihívás lenne a kutya számára, ami csökkentené a kutya motivációját.

## Önálló tananyag feldolgozást kívánó feladat

Tervezzenek feladatot az alábbi paraméterek szerint:

- Határozzák meg a feladat által megcélzott fejlesztési területet!

- Határozzák meg a célcsoport jellemzőit (életkor, sérüléstípusok)!

- A kutya aktivitási szintje és együttműködési módja.

- A feladatok leírásánál kövessék a fejezetben található algoritmust (feladatleírás, feladatjellemzők)!

Javaslatok: Amennyiben lehetséges dolgozzanak csoportokban!

A csoportok kapjanak különböző paramétereket a feladatok tervezésénél!

Az elkészült feladatokat osszák meg egymás között!

A feladatokat lehetőség szerint próbálják is ki!

Végezzenek feladatfejlesztést! A kipróbálás tapasztalatai alapján szükség szerint javítsák a tervezett játékot!

Készítsenek alternatív játékváltozatokat különböző képességszintű csoportok számára! (Lásd: 6.6.1. fejezet.)

« Előző | Következő »