Jegyzetek a nyelvről

- Jegyzetek a nyelvről
- Bevezető
- Első rész: Beszédképzés, beszédtechnika
  - I. Hangtan: A magyar beszédhangok és tulajdonságaik
    - 1. A beszédszervek és működésük
    - 2. A magyar beszédhangok felosztása
    - 3. A hangok egymásra hatása a beszédben
      - 3.1. A magánhangzók egymásra hatása: magánhangzó-törvények
      - 3.2. A mássalhangzók egymásra hatása: mássalhangzó-törvények
    - 4. Az artikulációs bázis
    - 5. A szótag fogalma, szerkezeti felépítése
    - 6. Mondatfonetikai eszközök
      - 6.1. A magyar hangsúly
      - 6.2. A hanglejtés
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - II. Beszédtechnika a gyakorlatban, hangsúlyozási alapismeretek
    - 1. Beszédünk jellemzői
    - 2. A hangsúly és a hanglejtés
      - 2.1. Az értelmi hangsúly
      - 2.2. A beszédszünet
      - 2.3. A hangsúlyozás szabályszerűségei
        - 2.3.1. Hangsúlyos elemek a mondatban
        - 2.3.2. Hangsúlytalan elemek a mondatban
        - 2.3.3. A szünet, a kapcsolás és a tagolás
      - 2.4. Az érzelmi hangsúly(feladat)
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Beszédképzés, beszédtechnika
- Második rész: A szóbeli kommunikáció jellemzői
  - III. Beszédelemzés, társas érintkezés
    - 1. Társalgási szabályok
    - 2. A megszólításról
    - 3. Társalgási alapelvek
    - 4. A forduló
    - 5. A szomszédsági párok
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IV. Kommunikáció az osztályteremben
    - 1. A tanár-diák interakció főbb sajátosságai
    - 2. Főbb udvariassági szabályok a tanórán
    - 3. Néhány didaktikai feladat kommunikációja
      - 3.1. Kérdezés
      - 3.2. Értékelés
      - 3.3. Instrukcióadás
      - 3.4. Tanári magyarázat
    - 4. Viselkedésszabályozás, az iskolai szocializáció néhány kommunikációs vonatkozása
    - 5. Rituálék az osztályteremben
    - 6. Nem nyelvi kommunikáció a tanórán
    - 7. A Pygmalion-effektus
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - A szóbeli kommunikáció jellemzői
- Harmadik rész: Nyelvhasználati kérdések
  - V. Nyelvhelyesség: Idegen hatások és gyakori tévesztések a magyar nyelvben
    - 1. Idegen hatások, idegenszerűségek a magyar nyelvhasználatban
    - 2. Az idegen szavak ejtése és helyesírása
    - 3. Szótévesztés
    - 4. Szóláskeveredések
    - 5. Terpeszkedő kifejezések
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VI. Nyelvhelyesség: Igekötők, ragozás, névmások, nyelvi babonák
    - 1. Igekötő-használati kérdések
    - 2. Nehézségek az ikes ragozásban
    - 3. A suksükölés – és ami körülötte van
    - 4. Egyes vonatkozó névmások használatáról – dióhéjban
    - 5. Nyelvi babonák
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Egybe- és különírás, kis- és nagybetűs írásmód, tulajdonevek
    - 1. Helyesírásunk alapelvei
    - 2. Külön vagy egybe? Ez itt a kérdés…
      - 2.1. Az összetett szavak egybeírásának legtöbbször három fő oka van:
      - 2.2. Igekötős szavak
      - 2.3. A szóösszetételek fajtái
      - 2.4. Mozgószabályok
      - 2.5. Idegen írásmódú előtagot tartalmazó szóösszetételek esetén – a kiejtés függvényében – kétféle módon járhatunk el:
      - 2.6. Tulajdonnevet tartalmazó összetételek írásmódja
    - 3. Hogyan írjam: kisbetűvel, naggyal?
    - 4. A nevek toldalékolásának problémásabb esetei
    - 5. Tulajdonnevekből képzett melléknevek írásmódja – családnevek, földrajzi nevek:
    - 6. Intézménynevek, márkanevek, díjak, kitüntetések, címek
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - VIII. Helyesírásunk problémásabb esetei: Elválasztás, írásjelhasználat, rövidítések, számok
    - 1. Az elválasztás
    - 2. Az írásjelhasználat problematikusabb esetei
      - 2.1. Írásjelhasználat szavak között
      - 2.2. Idézőjel, idézet
      - 2.3. Írásjelhasználat – szavakon belül
    - 3. A fontosabb rövidítések, betű- és mozaikszók
    - 4. Számok írása és a keltezés – néhány fontos tudnivaló
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - IX. Levelezési ismeretek
    - 1.A hivatalos levél
    - 2.A magánlevél
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - X. Nyelvünk változatossága
    - 1. Nyelvjárások
    - 2. A magyar nyelv határon túli nyelvváltozatai
      - 2.1. A magyar mint kisebbségi anyanyelv
      - 2.2. A többközpontú magyar nyelv
      - 2.3. Miben különböznek a határon túli nyelvváltozatok?
      - 2.4. A határtalanítás programja
    - Ellenőrző feladatok
    - Irodalomjegyzék
  - Tesztkérdések - Nyelvhasználati kérdések
- Záró kérdéssor

« Előző | Következő »

# 5. Rituálék az osztályteremben

A tantermi események szerveződésében megfigyelhetünk szokásos és szabályszerűen ismétlődő elemeket, így a pedagógus és a gyerekek tanórai nyelvi és nem nyelvi viselkedése nagymértékben jósolható, illetve kiszámítható. Mivel a tanóra levezetése is általában meghatározott minták szerint történik, ez alátámasztani látszik, hogy a tantermi interakció is ritualizált. Az osztálytermi rituálék a tanár és a tanulók iskolai életét szabályozzák, s ezáltal egyszerűsítik a napi tevékenységet, és egyben egyértelműsítik az iskolai élethez való alkalmazkodást. Ilyenek: a csengőszó, a felállás az óra elején és végén, illetve a tanuló részéről a feleléskor is; a jelentkezés, a pedagógus megszólításának formái stb. A reformpedagógiák és az egyházi oktatás újraéledése nyomán egyéb rituálék is megjelentek a magyar iskolarendszerben.

Az órakezdő rituálé központi része a jelentés, amelynek hagyományozódott szövege: Tanár (tanító) úrnak/nőnek (bácsinak/néninek) tisztelettel jelentem, az osztály létszáma…, nem hiányzik senki (vagy: hiányzik x, y). Ez kiegészülhet a testhelyzetre és a tekintet irányára vonatkozó utasítással (vigyázzállás, középre nézés), a köszönéssel, majd követi a pedagógus engedélye a tanulók testhelyzetének megváltoztatására (Üljetek le!).

A tanóra zárására is jellemző bizonyos szabályozottság, amelynek az előzményekre visszautaló (értékelés) és előremutató (házi feladatra vonatkozó) elemei egyaránt vannak. A záró rituálé tanulmányozásakor célszerű figyelembe venni, hogy melyek az ilyenkor – ha nem is kötelezően, de szokásszerűen – visszatérő tevékenységek. Ennek alapján a zárás tartalmazhatja a pedagógus részéről a házi feladat kijelölését (a nyelvi séma a taneszköz oldalszámának és a feladatnak a megjelölését tartalmazza, esetleg egyéb útmutatással egészül ki), a felszólítást a taneszközök elrakására (Csomagoljatok össze!), az osztály munkájának értékelését (az egész osztály és egyes tanulók teljesítményének minősítése), a felszólítást a felállásra (Álljatok fel! vagy Osztály vigyázz!), az engedély közlését az osztály elhagyására vagy a tízórai megkezdéséhez (Kimehettek az udvarra. Lehet tízóraizni.), az elköszönést (Viszontlátásra!), valamint a tanulók részéről ezek meghallgatását, tudomásulvételét, végrehajtását és az elköszönést.

A gyakorlat azonban azt bizonyítja, hogy – legtöbbször idő hiányában vagy a gyerekek türelmetlensége, mozgolódása miatt – a „szabályos” zárás viszonylag ritka, egy-egy eleme azonban jelen van. Ha a csengő már megszólalt, a tanulók a tanár engedélye nélkül is csomagolni kezdenek. Az elköszönés pedig csak akkor indokolt, ha a következő órát más tartja, s aznap már nem találkozik a pedagógus a diákokkal.

A tanórai rituáléra leginkább a hiánya vagy a feltűnő deviancia esetén terelődik a figyelem. Ez azt jelenti, hogy bizonyos konvencionális keretek között a pedagógus a rituálét viszonylag kötetlenül, a helyzet függvényében, illetve saját szokásrendje szerint alakíthatja.

Az iskolai rituálénak létezik egészen tág felfogása, amely szerint az iskolai élet szabályozottsága minden téren egyfajta rítus, és a hozzá kötődő előírt vagy íratlan tanári és tanulói beszédviselkedés szerint megy végbe. Ezt a jelenséget újabban a rejtett tanterv témaköre tárgyalja.

« Előző | Következő »