A szövegfeldolgozás elmélete és gyakorlata alsó tagozaton

- A szövegfeldolgozás elmélete és gyakorlata alsó tagozaton
- Előszó
- A kurzus/tananyag célja, célcsoportja
- 1. fejezet: A szövegfeldolgozás célja, feladatkörei
  - 1.1 Elmélet
  - 1.2 Gyakorlat
  - 1.3 Internetes böngésző
  - 1.4 Az önellenőrzés feladatai
- 2. fejezet: Kompetencia. Anyanyelvi kompetencia, anyanyelvi kommunikáció, szövegfeldolgozás a tantervekben. Ismeretek a szövegről.
  - 2.1 Elmélet
    - 2.1.1 Tudás és kompetencia
    - 2.1.2 Kulcskompetenciák, anyanyelvi kompetencia, anyanyelvi kommunikáció
    - 2.1.3 A szövegfeldolgozás és az anyanyelvi kompetencia kapcsolata a Nat és a Kerettanterv tükrében
    - 2.1.4 A szöveg fogalma
    - 2.1.5 A szövegtípus. A szöveg típusai
    - 2.1.6 A szövegtípusok általános jellemzői
  - 2.2 Gyakorlat
    - 2.2.1 Szövegfelismerés 1.
    - 2.2.2 Szövegfelismerés 2.
    - 2.2.3 Szövegfelismerés 3.
    - 2.2.4 Szövegfelismerés 4.
  - 2.3 Internetes böngésző
  - 2.4 Az önellenőrzés feladatai
- 3. fejezet: A szövegértés sikerét befolyásoló tényezők. Az olvasástechnika fejlesztése.
  - 3.1 Elmélet
    - 3.1.1 A szövegértés sikerét befolyásoló tényezők
    - 3.1.2 Olvasástechnika és szövegértelmező készség: az olvasásképesség szerveződése
    - 3.1.3 Az olvasástechnika fejlesztésének szempontjai
    - 3.1.4 Az olvasástechnika fejlesztésének területei
    - 3.1.5 Akusztikai oldal
      - 3.1.5.1 Hangos olvasás
        - 3.1.5.1.1 Egyéni olvasás
        - 3.1.5.1.2 Társas olvasás (páros vagy kórusban történő olvasás)
      - 3.1.5.2 Néma olvasás
      - 3.1.5.3 A hangos és a néma olvasás kombinált fejlesztése
    - 3.1.6 Nyelvi egységek. A tanítói bemutató olvasás
      - 3.1.6.1 Nyelvi egységek
      - 3.1.6.2 A tanítói bemutató olvasás
    - 3.1.7 Olvasástechnikai hibák és javításuk
  - 3.2 Gyakorlat
    - 3.2.1 Hibajavítás koppintásra
    - 3.2.2 Lánc- vagy stafétaolvasás irányítása
    - 3.2.3 Társas olvasás irányítása – szópiramis
    - 3.2.4 Szerepek szerinti olvasás lebonyolítása
    - 3.2.5 Tanítói bemutató olvasás a gyakorlatban
    - 3.2.6 Az olvasásgyakorlás változatainak felismerése
  - 3.3 Internetes böngésző
  - 3.4 Az önellenőrzés feladatai
- 4. fejezet: Szövegértés és szövegfeldolgozás 1.
  - 4.1 Elmélet
    - 4.1.1 A szövegértő olvasás készségrendszere, a megértés modellje
    - 4.1.2 A szövegegységek megértésének tanítása
      - 4.1.2.1 A szavak (szókapcsolatok) megértése
      - 4.1.2.2 A mondatok megértése
      - 4.1.2.3 A bekezdések megértése
      - 4.1.2.4 Az egész szöveg megértése
    - 4.1.3 A szövegértés fokozatainak tanítása
      - 4.1.3.1 Az értő (szó szerinti) olvasás
      - 4.1.3.2 Az interpretáló (értelmező) olvasás tanítása
      - 4.1.3.3 A kritikai (bíráló) olvasás tanítása
      - 4.1.3.4 A kreatív (alkotó) olvasás tanítása
    - 4.1.4 A kérdezés tanítása
      - 4.1.4.1 A tanítás kérdéseinek előkészítése
      - 4.1.4.2 A tanulók válaszainak irányítása
      - 4.1.4.3 A tanulók kérdései
  - 4.2 Gyakorlat
    - 4.2.1 Szókincsbővítés 1.
    - 4.2.2 Szókincsbővítés 2.
    - 4.2.3 Szókincsbővítés 3.
    - 4.2.4 Szókincsbővítés 4.
    - 4.2.5 Az olvasás fokozatai
  - 4.3 Internetes böngésző
  - 4.4 Az önellenőrzés feladatai
- 5. fejezet: Szövegértés és szövegfeldolgozás 2.
  - 5.1 Elmélet
    - 5.1.1 Műközpontú és olvasóközpontú szövegelemzés – szövegfeldolgozás
      - 5.1.1.1 Műközpontú elemzés
      - 5.1.1.2 Olvasóközpontú elemzés
    - 5.1.2 A szövegfeldolgozás menete
      - 5.1.2.1 A részenkénti szövegfeldolgozás
      - 5.1.2.2 Globális szövegfeldolgozás
      - 5.1.2.3 Az RJR-modell
      - 5.1.2.4 A folyamatolvasás
  - 5.2 Gyakorlat
    - 5.2.1 Gyakorlatok 1-4. osztályosok számára - tanítójelölteknek
    - 5.2.2 Hogyan tanítható a kritikai gondolkodás?
    - 5.2.3 Jóslás alkalmazása
  - 5.3 Internetes böngésző
  - 5.4 Az önellenőrzés feladatai
- 6. fejezet: Módszerek és munkaformák a szövegfeldolgozó órákon. Kooperatív tanulásszervezés. Kooperatív technikák a szövegfeldolgozás gyakorlatában
  - 6.1 Elmélet
    - 6.1.1 Módszerek és munkaformák a szövegfeldolgozó órákon
    - 6.1.2 Kooperatív tanulásszervezés
      - 6.1.2.1 Kooperatív tanulás. Alapelvek. A tanári, tanítói attitűd
      - 6.1.2.2 A csoportok megszervezése. Szerepek a csoportban
      - 6.1.2.3 Az ülésrend
      - 6.1.2.4 A csendjel
    - 6.1.3 Kooperatív módszerek, technikák, feladatleírások
    - 6.1.4 A projekt módszer
  - 6.2 Gyakorlat
    - 6.2.1 Jut eszembe…
    - 6.2.2 Feleletválasztás
    - 6.2.3 Képtárlátogatás
    - 6.2.4 Videó és tervezet összehasonlítása
  - 6.3 Internetes böngésző
  - 6.4 Az önellenőrzés feladatai
- 7. fejezet: A drámapedagógia, drámajátékok alkalmazása a szövegfeldolgozásban
  - 7.1 Elmélet
    - 7.1.1 A dráma, a drámajátékok
    - 7.1.2 A drámajátékok alkalmazásának hatásai
    - 7.1.3 A drámajátékok alkalmazása a szövegfeldolgozásban
  - 7.2 Gyakorlat
    - 7.2.1 Nonverbális kommunikáció
    - 7.2.2 Dramatikus játékok felismerése
    - 7.2.3 Vázlat-videó egyeztetése
  - 7.3 Internetes böngésző
  - 7.4 Az önellenőrzés feladatai
- 8. fejezet: Élményt kínáló szövegek feldolgozása 1.
  - 8.1 Elmélet
    - 8.1.1 Epika, líra, dráma
    - 8.1.2 Epikai műfajok az alsó tagozatosok irodalmi nevelésében
      - 8.1.2.1 Mesék
      - 8.1.2.2 Mondák, legendák
      - 8.1.2.3 Az elbeszélések
      - 8.1.2.4 Apró szövegek
      - 8.1.2.5 A gyermekregények feldolgozása
  - 8.2 Gyakorlat
    - 8.2.1 Tervezet kiegészítése
    - 8.2.2 Fejléc elkészítése tervezethez vázlat alapján
  - 8.3 Internetes böngésző
  - 8.4 Az önellenőrzés feladatai
- 9. fejezet: Élményt kínáló szövegek feldolgozása 2.
  - 9.1 Elmélet
    - 9.1.1 Versek feldolgozása
    - 9.1.2 A népdalok és a mondókák
    - 9.1.3 A balladák
    - 9.1.4 Történelmi olvasmányok
  - 9.2 Gyakorlat
    - 9.2.1 Tandori Dezső: Tartalma: Medve
    - 9.2.2 Versfeldolgozás a gyakorlatban
    - 9.2.3 Történelmi olvasmány feldolgozása a gyakorlatban
  - 9.3 Internetes böngésző
  - 9.4 Az önellenőrzés feladatai
- 10. fejezet: Tudáskínáló és informáló típusú szövegek feldolgozása
  - 10.1 Elmélet
    - 10.1.1 A tudáskínáló (magyarázó, kifejtő) típusú szövegek feldolgozása
    - 10.1.2 Informáló (dokumentum, adatközlő, tájékoztató) típusú szövegek feldolgozása
  - 10.2 Gyakorlat
    - 10.2.1 Videó felvétel alapján fejléc készítése óratervezethez
    - 10.2.2 Tervezet-részletté alakítás
  - 10.3 Internetes böngésző
  - 10.4 Az önellenőrzés feladatai
- 11. fejezet: Mikrotanítások 1.
- 12. fejezet: Mikrotanítások 2.
- 13. fejezet: Ellenőrző feladatsor
  - 13.1 Igaz – Hamis
  - 13.2 Szókitöltős teszt
  - 13.3 Feleletválasztós teszt
- Irodalom

« Előző | Következő »

# 4.1.3.2 Az interpretáló (értelmező) olvasás tanítása

A szövegben levő rejtett tartalmak, bennfoglalások (implikációk), kikövetkeztethető gondolatok feltárását, megértését jelenti. Az értelmezés során mindig valami hiányt kell felfedezni és pótolni. „Sorok közötti” olvasásnak is szoktuk nevezni. Alapja a pragmatika, mely egy olyan – viszonylag új tudomány – mely a nyelvnek és használójának a viszonyával foglalkozik.

Az alsó tagozatos gyermek világtudása, tapasztalatai azonban nem mindig elegendőek a megértéshez, ezért ehhez tanítói segítségre szorulnak.

Az értelmező olvasás készségei:

-Olyan gondolatok felfedezése, melyek nincsenek beleírva a szövegbe (implikációk).

Az implikációk (bennfoglalások) olyan dolgok, melyeket beleértünk a szövegbe egyrészt azért, mert nem kell mindent teljesen részletesen kifejteni, másrészt mert neveltetésünknek, kulturális hagyományaink vagy más ismereteink következtében biztosan megértünk. Például figyeljük meg ezt a versrészletet:

„Kertünk végét vakond járja,

fia, lánya és a párja,

túrnak, fúrnak kicsik, nagyok,

én meg tiszta ideg vagyok.” (Nagy Bandó András: Vakondok – részlet)

A felnőttek természetesen értik, miért „tiszta ideg” a költő. A kisgyerek nem biztos, hogy tudja: a vakond pázsitot, veteményt, mindent kitúr a járatkészítés közben, és jóformán nem tudunk semmit sem tenni ellene.

-Olyan ok-okozati viszonyok felfedezése, melyek nincsenek szó szerint megfogalmazva a szövegben (preszuppozíciók > előfeltevések). Háttérmondatoknak is szoktuk nevezni őket.

A preszuppozíciók (előfeltevések) a szöveg háttérmondatai, vagyis a szöveghez szorosabban tartozó rejtett állítások. Ilyen a következő:

„Ezen a napon még sokkal borzasztóbb volt minden.” (Szabó Magda: Sziget-kék – részlet)

Arra kell itt gondolnunk, hogy a megelőző napokon is borzasztó dolgok történtek. A gyerekek számára úgy is megkönnyíthetjük a megértést, ha felhívjuk arra a figyelmet, hogy sokszor megtalálhatók az ilyen mondatokban olyan szavak, melyek utalnak a háttértartalomra. Pl. Megint lekéstem a buszt. Arra következtethetünk a megint szóból, hogy ez már korábban is előfordult.

-Az író szándékának kiderítése.

Nem arra a kérdésre gondolunk itt, hogy vajon mire gondolt a költő, amikor ezt vagy azt írta, hiszen azt nem tudjuk kideríteni. Arról viszont beszélhetünk, hogy bennünket mire tanít az adott írásmű. Az is tudható, hogy pl. ismeretközlés, gyönyörködtetés, tanítás, stb. a szöveg célja. A tanmeséket (fabulákat) például kimondottan tanító céllal írták; burkolt jelentést tartalmaznak, így kiválóan alkalmasak az interpretáló olvasás fejlesztésére.

-Az indirekt beszédaktusok (a mondatban kifejezett szándék) megértése.

Például nézzük a következő rövid szövegrészletet:

-Összepakolnál a szobádban? – kérdezte anyu Pistitől. A fiú úgy tett, mintha semmit sem hallott volna. Játszott tovább.

Ezzel az eldöntendő kérdéssel az anyuka valójában nem választási lehetőséget kínál fel Pistinek, hanem tulajdonképpen elvárja tőle, hogy rendet rakjon a szobájában. A gyerekek még nem minden esetben értik meg az indirekt beszédet, „egyenesben” gondolkodnak. (Ezért is tapasztaljuk, hogy pl. a vicceket sem értik meg sokszor, mert a szó szerinti jelentésben gondolkodnak.)

-A deixis megértése. (A névmások és határozószók jelöltjének megállapítása.)

A konkrét rámutatás, melynek legismertebb magyar példája a Szózat következő részlete: „Itt küzdtenek honért / A hős Árpádnak hadai, / Itt törtek össze rabigát / Hunyadnak karjai.” A felnőtteknek természetes, de a gyerekeknek valószínű meg kell magyarázni, hogy az itt a hazára, a szülőföldre vonatkozik. (Tehát az itt határozószó referense, jelöltje a haza.)

-Ellipszis (hiányzó szavak) kikövetkeztetése. (Grammatikai vagy stilisztikai hiányosság)

A szövegbe bele nem írt részeket háttérismeretünk és a szövegösszefüggés alapján pótolhatjuk.

Grammatikai hiányosság fedezhető fel pl. az alábbi versrészletben: „Nézd, ez a négy kőoroszlán / Milyen mogorván feszít posztján. / De csak nappal! Éjszaka…” (Tóth Bálint: A Lánchíd kőoroszlánjai – részlet) A mondat kiegészítésével könnyen megoldható: De csak nappal feszítenek posztjukon.

-A költői nyelv megértése

A következő, szövegelemzésről szóló fejezetben tárgyaljuk.

« Előző | Következő »