Fonetika és fonológiai ismeretek szerepe a beszéd- és nyelvi zavarok diagnosztikájában, terápiájában

- Fonetika és fonológiai ismeretek szerepe a beszéd- és nyelvi zavarok diagnosztikájában, terápiájában
- Bevezetés, célkitűzések
- 1. Nyelv és beszéd: avagy a nyelvészeti ismeretek szerepe a beszéd- és nyelvi zavarok diagnosztikájában és terápiájában
  - 1.1. Logopédiai tevékenység meghatározása
  - 1.2. Nyelvészeti szempontok és logopédia
  - 1.3. Funkcióterület szerinti besorolás
  - 1.4. Kvalitatív értékelés fontossága
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 2. Bevezetés. A fonetika tárgya, meghatározása, történetének főbb szereplői. Beszédhang és fonéma.
  - 2.1. A fonetika tárgya
  - 2.2. A fonetika, mint interdiszciplináris tudományterület
  - 2.3. A fonetika területei
  - 2.4. Fonetika típusai
  - 2.5. A fonetika rövid története
  - 2.6. A beszéd folyamata
  - 2.7. A fonetika illetve a fonológia alapegységei
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 3. A beszéd mint neurofiziológiai műveletsor, idegi bázis.
  - 3.1. Az agyról
  - 3.2. A lebenyek élettana
  - 3.3. Agy és nyelv viszonyáról röviden (Ahlsen, 2006)
  - 3.4. Elektrofiziológiai eljárások
  - 3.5. Funkcionális képalkotó eljárások
  - 3.6. Kettős út modell
  - 3.7. A kisagy és nyelv kapcsolata
  - 3.8. Patológiás előfordulás- szerzett nyelvi zavar
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 4. A beszéd képzése. Beszédszervek: tüdő, gége, toldalékcső szerepe a hangképzésben
  - 4.1. A beszédszervek anatómiája
    - 4.1.1. Tüdő- légzési szakasz
    - 4.1.2. A gége – a zöngeképzés szakasza
    - 4.1.3. Toldalékcső- artikulációs szakasz
  - 4.2. A toldalékcső szerepe a hangképzésben
  - 4.3. A hangzók szerkezete
  - 4.4. Az artikulációs bázis
  - 4.5. Patológiás előfordulások
  - Összefoglalás
  - Kérdések
  - Irodalom
- 5. A beszéd észlelése. A hallás folyamata. Beszéd és hallás.
  - 5.1. A hallás szervei, folyamata
  - 5.2. Hallástartomány
  - 5.3. Észlelés
  - 5.4. Észlelést segítő tényezők
  - 5.5. Percepciós bázis
  - 5.6. Patológiás előfordulások
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 6. A beszéd, mint akusztikai jelsorozat
  - 6.1. Akusztika
  - 6.2. Akusztikai alapfogalmak
  - 6.3. Beszéd és akusztika
  - 6.4. Magánhangzók
  - 6.5. Mássalhangzók
  - Összefoglalás
  - Kérdések
  - Irodalom
- 7. A magyar beszédhangok állománya: magánhangzók és mássalhangzók
  - 7.1. A hangzók univerzális mechanizmusa
  - 7.2. A hangzók képzésének mechanizmusa (Gósy, 2004)
  - 7.3. Artikulációs konfiguráció
  - 7.4. Fonéma vagy sem?
  - 7.5. Nemzetközi Fonetikai Ábécé
  - 7.6. A beszédhangok osztályozása
  - 7.7. A magánhangzók osztályozása
  - 7.8. A mássalhangzók
    - 7.8.1. A keletkező akadály szerinti teljes felosztás (nem csak a magyar nyelvben megtalálható módok)
    - 7.8.2. A magyarra jellemző képzési módok
    - 7.8.3. A képzés helye
    - 7.8.4. Hangszalagműködés
    - 7.8.5. Időtartam
  - 7.9. Másodlagos artikuláció
  - 7.10. Fonetikai átírásról röviden
  - 7.11. Patológiás előfordulások
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 8. A koartikuláció
  - 8.1. A koartikuláció definíciója
  - 8.2. A fonetikai koartikuláció
  - 8.3. A fonológiai koartikuláció
    - 8.3.1. Hasonulás
    - 8.3.2. Mássalhangzó összeolvadás
    - 8.3.3. Mássalhangzó rövidülés, nyúlás
    - 8.3.4. Hangkivetés
    - 8.3.5. Hangbetoldás
  - 8.4. Mely tényezők határozzák meg a koartikulációt?
  - 8.5. Fonotaktikai szabályok
  - Összefoglalás
  - Kérdések
  - Irodalom
- 9. Szupraszegmentális jelenségek szerepe
  - 9.1. Definíció
  - 9.2. Dajkanyelvi sajátosságok
  - 9.3. A szupraszegmentális hangszerkezet funkciója
  - 9.4. Beszéddallam
  - 9.5. Hangsúly
  - 9.6. Hangerő
  - 9.7. Tempó
  - 9.8. Ritmus
  - 9.9. Szünet
  - 9.10. Hangszínezet
  - 9.11. A szupraszegmentális elemek észlelése
  - 9.12. Patológiás előfordulás
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 10. Az alkalmazott fonetikai kutatások jelentősége
  - 10.1. Az alkalmazott kutatások területei
  - 10.2. Beszédzavarok, hangképzési zavarok fonetikája
  - 10.3. Beszédtechnika
  - 10.4. Beszélő felismerése a beszédének fonetikai vizsgálata alapján
  - 10.5. A beszéd mesterséges előállítása, felismerése
  - 10.6. Adatbázisok
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
- 11. Fonetika és fonológia
  - 11.1. Mi a fonológia?
  - 11.2. Beszédhang és fonéma
  - 11.3. Fonológiai elméletek
    - 11.3.1. A fonológia lineáris elméletei
    - 11.3.2. Nem lineáris elméletek
  - Összefoglalás
  - Kérdések, feladatok
  - Irodalom
  - Önellenőrző kérdéssor

« Előző | Következő »

# Bevezetés, célkitűzések

## Célok

A tananyag célja, hogy áttekintést nyújtson a beszéd és nyelvi folyamatokról illetve ezek zavarairól elsősorban nyelvészeti aspektusból. A fő cél, hogy olyan ismeretek szintetizálására kerüljön sor, mely releváns lehet a gyakorló szakemberek számára a diagnosztikai illetve terápiás lehetőségeket illetően. A tananyag elsősorban az SZTE JGYPK Gyógypedagógus-képző Intézet logopédia szakirányának 3. félévében kötelező Fonetika és fonológia tantárgyhoz készült, továbbá az SZTE JGYPK nyelv- és beszédfejlesztő tanárképzésben a Beszédzavarok I., II. tantárgyakhoz kötődhet.

A tananyag feladata, hogy megismertesse a hallgatókat a logopédus szakemberek ellátási körébe tartozó kórképekkel, azokat nyelvészeti aspektusból, rendszerszerszerűen bemutatva. Fontos, hogy mind elméleti, mind gyakorlati szempontból világosan látszódjék a beszéd és nyelv közötti különbség, éppen abból a célból, hogy célirányos lehessen mind a diagnosztikai, mind a terápiás folyamat felépítése. A beszéd és nyelv folyamatainak tisztázása után kerülhet sor a fonetika illetve a fonológia meghatározására. A tananyag további célja, hogy a hallgatók megismerjék először – a központi idegrendszertől a periféria, tehát a beszédszervek felé haladva - a nyelvi és egyéb kognitív funkciók alapvető anatómiai korrelátumait, majd a beszédképzés folyamatában résztvevő szervek felépítését, működését, funkcióját. Továbbá bemutatja a hallási és észlelési folyamatok sajátosságait is, s kitér a beszéd és akusztikum kérdéseire is. A logopédusok számára elengedhetetlen a magyar beszédhangok állományának pontos ismerete, hiszen igen nagy százalékban találkoznak beszédzavarokkal, pl. pöszeséggel. A magyar beszédhangokon túl fontos tudáselem lehet a képzési mozzanatok univerzális jellegéből indulva az egyes fonémák, azok realizációinak alakulása a különböző nyelvek tükrében a két- vagy többnyelvűség kérdésköre miatt. Ezen gondolatmenet további folytatásaként meg kell említeni a koartikulációs folyamatokat, annak érdekében, hogy a spontán beszédben előforduló jelenségre magyarázatot tudjunk adni. A tananyag feladata, hogy a szupraszegmentális elemeket is bemutassa illetve, hogy betekintést nyújtson az alkalmazott fonetikai kutatások világába. A tananyag utolsó fejezete a fonológiát hivatott röviden bemutatni. A tananyagnak tehát nem célja egy átfogó nyelvészeti aspektusú szintetizálás, az egyes nyelvi szintek általános bemutatása, így a célkitűzések a téma kijelölésének megfelelően – fonetikai és fonológiai ismeretek szerepe a beszéd és nyelvi folyamatok sajátosságait illetően - terjednek ki.

Mindezen ismeretekben való jártasság fontos eleme lehet annak, hogy a beszéd és nyelvi fejlesztéssel foglalkozó szakemberek az eltérő fejlődésű atipikus vagy szerzett zavarokat értelmezni, diagnosztizálni tudják illetve ezen eredmények ismeretében egyénre szabott terápiát tudjanak kidolgozni. Ennek érdekében a tipikus fejlődési útvonalak bemutatása során a téma szempontjából releváns patológiás előfordulások az egyes fejezetekben kerülnek bemutatásra.

Az egyes fejezetek végén vannak feltüntetve a szakirodalmi hivatkozások, s néhány fejezet végén további, olvasásra ajánlott irodalom is meg van jelölve. A tananyagban szereplő ábrák egyrészt szabad felhasználásúak, azaz a felhasználási jogokat illetően újrafelhasználhatóak és módosíthatóak. Másrészt a primer szakirodalmakból származnak, ezek forrásjelölése minden ábra alatt megtalálható, s ezek hiperhivatkozásként is funkcionálnak. Ezekre kattintva - a digitális tananyag előnyeit kihasználandó, megfelelő internet hozzáféréssel rendelkezve - egyből a téma szempontjából különösen releváns, ajánlott, primer szakirodalomhoz lehet hozzáférni, hiszen az eredeti tanulmány, fejezet, stb. olvasásától a felkészülés során nem lehet eltekinteni.

Összefoglalva a tananyag célja, hogy a hallgatók ismerjék meg és biztonsággal használják a fonetika és fonológia fogalomrendszerét illetve, hogy a logopédiai kórképeket illetően rendszerszerű ismeretek birtokába juthassanak. További célként jelenik meg, hogy a hallgató képessé váljon a beszéd és nyelvi folyamatok áttekintésére, valamint a beszédhangok (nem csak a magyar nyelvre jellemző) rendszerezése révén az eltérő folyamatok értelmezésére.

« Előző | Következő »