A történelem segédtudományai

- A történelem segédtudományai
- Heraldika
  - Tartalom
  - 1. Heraldika
    - 1.1 A heraldika fogalma, tárgya
    - 1.2 A heraldika elnevezésének eredete
    - 1.3 A heroldok Magyarországon
    - 1.4 A címer fogalma
    - 1.5 A címerek eredete
    - 1.6 Az élő heraldika kora
    - 1.7 A hanyatló heraldika kora
  - 2. A címer alkotórészei
    - 2.1 A címerpajzs
      - 2.1.1. A pajzsmező borításai
      - 2.1.2. A heraldikai színkánon
      - 2.1.3. A heraldikai bőrök
      - 2.1.4. A pajzsmező felosztása
      - 2.1.5. Mesteralakok
        - 2.1.5.1. A hasítás
        - 2.1.5.2. A vágás
        - 2.1.5.3. Szelés vagy harántosztás
        - 2.1.5.4. Kombinált osztások
      - 2.1.6. Részösszefoglalás
      - 2.1.7. Címerképek
        - 2.1.7.1. A címerképek használata
        - 2.1.7.2. Emberalakok
        - 2.1.7.3. Állatalakok
    - 2.2. A sisak
      - 2.2.1. A sisak mint rangjelölő
      - 2.2.2. A sisak ábrázolásának heraldikai szabályai
    - 2.3. A sisakdísz
    - 2.4. A sisaktakaró
      - 2.4.1. A sisaktakaró alkalmazási szabályai
    - 2.5. Külső díszek
      - 2.5.1. A pajzstartók
      - 2.5.2. A címersátor
      - 2.5.3. A címer szalag
    - 2.6. Címerleírás
    - 2.7. Címerszimbolika
    - 2.8. Címerjog
  - Tudásmérő
- Numizmatika
  - Tartalom
  - 1. A numizmatika fogalma
    - 1.1. A numizmatika elnevezésének eredete
    - 1.2. A numizmatika tárgya
    - 1.3. A pénz fogalma
    - 1.4. A numizmatika jelentősége
  - 2. Egy kis tudománytörténet
  - 3. Fontosabb numizmatikai alapfogalmak
  - 4. Az egyetemes pénzverés történetéből
  - 5. A magyarországi pénzverés történetéből
  - 6. A pénzhamisítás történetéből
  - 7. Könyvajánló
  - Tudásmérő
- Kronológia
  - Tartalom
  - 1. Kronológia
    - 1.1. A kronológia fogalma és rendeltetése
    - 1.2. Abszolút és relatív kronológia
    - 1.3 A kronológia alapkérdései
    - Feladatok
  - 2. Az időmérés kezdőpontjai
    - 2.1. Origók és érarendszerek
      - 2.1.1. Abszolút érarendszerek
        - 2.1.1.1. Az alexandriai világéra
        - 2.1.1.2. A konstantinápolyi (vagy bizánci) világéra
        - 2.1.1.3. A zsidó világéra
      - 2.1.2. Relatív érarendszerek
        - 2.1.2.1. Az ókori görög időszámítás
        - 2.1.2.2. Római időszámítás a város alapításától
        - 2.1.2.3. A diocletianusi éra
        - 2.1.2.4. A keresztény időszámítás
        - 2.1.2.5. A mohamedán aera
        - 2.1.2.6. További fontosabb archaikus érák
      - 2.1.3. Modern érarendszerek
        - 2.1.3.1. A francia forradalmi aera
        - 2.1.3.2. Az olasz fasiszta éra
        - 2.1.3.3. A sztálini szovjet forradalmi naptár
    - 2.2 A különféle érarendszerek átszámítási problémái
    - 2.3 Feladatok
  - 3. Mértékegységek az időszámításban
    - 3.1. Természetes mértékegységek az idő mérésében
      - 3.1.1. A nap
      - 3.1.2. A hónap
      - 3.1.3. Az év
    - 3.2. Mesterséges mértékegységek az idő mérésében
      - 3.2.1. A hét
      - 3.2.2. Az óra
      - 3.2.3. A perc
    - 3.3 Feladatok
  - 4. Naptári rendszerek
    - 4.1. Lunaris naptár
    - 4.2. Solaris naptár
    - 4.3. Lunisolaris naptár
    - 4.4. Precesszió, világidő, asztrológia
    - 4.5. A római naptár fejlődése
      - 4.5.1. A római parasztkalendárium
      - 4.5.2. A római lunaris naptár
      - 4.5.3. A római lunisolaris naptár
      - 4.5.4. A julianus naptár, azaz a római solaris naptár
        - 4.5.4.1. Szökőévek
        - 4.5.4.2. A szökőnap problémája
      - 4.5.5. A gregorianus naptár
        - 4.5.5.1. A Gergely-naptár elterjedése
    - 4.6 Feladatok
  - 5. A keresztény naptárhasználat gyakorlata
    - 5.1. Évkezdő napok (stilusok)
    - 5.2. Hitelesítő évjelölések
      - 5.2.1. Annus regni
      - 5.2.2. Annus pontificatus
      - 5.2.3. Indictio
      - 5.2.4. Epacta
      - 5.2.5. Concurrens
      - 5.2.6. Vasárnapi betű
      - 5.2.7. Aranyszám
    - 5.3 Feladatok
  - 6. A naptárhasználat magyarországi gyakorlata
    - 6.1. Római és keresztény napjelölési formák, bolognai napszámítás, csízió
    - 6.2. Királyi hadoszlások és a relatív időjelölés technikája
    - 6.3. A hónapok magyarországi elnevezései
  - Tudásmérő

« Előző | Következő »

# 1.4 A címer fogalma

## Definíció

A címer a középkori fegyverhasználaton alapuló olyan – legtöbbször pajzs alakú, meghatározott szabályok szerint szerkesztett – jelkép, amelyet magánszemélyek vagy testületek megkülönböztető jelként jog szerint, állandó jelleggel használnak.

Értelmezés:

„a középkori fegyverhasználaton alapuló”: a címerek fő részeinek eredete a tényleges fegyverhasználat volt, a címerábrázolások is erre a forrásra mennek vissza, és hagyományosan megőrzik ezeket az elemeket a lovagkor lezárulta után is. A fegyverhasználaton alapuló eredetet mutatja az is, hogy a címer szó minden nyelven a fegyverhasználattal való szoros kapcsolatot mutatja, a 'fegyver' szóból származik. A címer neve:

- latin = arma, armorum
- olasz = arma
- angol = arms
- francia = armes, armoiries
- német = Wappen

A magyar 'címer' szó a francia 'cimière' szó átvétele révén kerülhetett nyelvünkbe, valószínűleg a 13. században. Az eredetileg csak a sisakdíszt jelentő szó a magyarban jelentésbővüléssel vált a címer egészének megnevezésévé.

„meghatározott szabályok szerint szerkesztett”: csak az a jelkép tekinthető címernek, amely a heraldikai szabályoknak megfelel. Ez a kötöttség elsősorban a jelentős heraldikai hagyományokkal rendelkező területeken (pl. Anglia) érvényesült maradéktalanul. A magyar címerművészetben ugyanakkor számos aheraldikus (a heraldika klasszikus szabályait megszegő) címer is megtalálható.

„jog szerint használnak”: a címer szabályos (értsd: jogszerű) használatának mindig valamilyen jogforrásra kell támaszkodnia. A címerek jogerejét kezdetben a szokásjog, később kodifikált jogi környezet biztosította. A címerhasználat szorosan összefonódott a nemesi joggal, így a nemesi jogot érintő változásokat (pl. házasság) a címerhasználat változása is követte.

„állandó jelleggel használnak”: a címer következetesen használt, állandó jelképe tulajdonosának, így sajátos funkciói (pl. hitelesítő eszköz, tulajdonjegy) is kialakultak. Az állandóság egyben a használat következetességét is feltételezte, vagyis a címerek önkényesen még részben sem voltak megváltoztathatók.

A címer vagy címerviselés szabályainak meg nem felelő jelképet csak jelvénynek minősíthetjük, ezekkel önálló segédtudomány, az insignológa = jelvénytan foglalkozik.

« Előző | Következő »