Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika

- Gyógypedagógiai pszichodiagnosztika
- Célok
- 1. lecke: A diagnosztika, a gyógypedagógiai pszichodiagnosztika fogalma, elméleti alapjai
  - 1.1. A diagnosztika fogalma, modelljei
  - 1.2. A diagnosztikus kérdések megközelítésének lehetőségei a gyógypedagógiában
  - 1.3.A diagnosztika új útjai és jövője
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 2. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere, etikai kérdések, szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában, diagnosztikus protokollok alkalmazása
  - 2.1. A gyógypedagógiai pszichodiagnosztikai tevékenység intézményrendszere
  - 2.2. A szakemberek kompetenciája a diagnosztikus munkában
  - 2.3. Etikai kérdések a diagnosztikus munkában
  - 2.4. Diagnosztikus protokollok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 3. lecke: A gyógypedagógiai pszichodiagnosztika vizsgáló eljárásai: a tesztelés
  - 3.1. A tesztek alapgondolata
  - 3.2. A pszichológiai tesztek fajtái
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 4. lecke: Az anamnézis ismertetése, szerepe a diagnosztikus tevékenységben
  - 4.1. Az anamnézis fogalma és szerepe a diagnosztikus munkában
  - 4.2. Az anamnézis felvételének körülményei
  - 4.3. Az anamnézis meghatározott szempontjai
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 5. lecke: A megfigyelés, mint módszer a diagnosztikus munkában
  - 5.1. A megfigyelés, mint módszer
  - 5.2. A megfigyelés szerepe a komplex vizsgálatokban
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 6. lecke: Az intelligencia fogalma és mérése
  - 6.1. Az intelligencia fogalma
  - 6.2. Az intelligencia mérési lehetőségei, az intelligencia kvóciens kialakulása
  - 6.3. Az intelligencia megközelítései
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 7. lecke: Az intelligencia mérése I.
  - 7.1. A Budapesti Binet intelligenciateszt
  - 7.2. A Wechsler-féle intelligenciavizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 8. lecke: Az intelligenciatesztek ismertetése II.
  - 8.1. A Raven-féle vizsgálati elv és a Raven-teszt
  - 8.2. A Snijders-Oomen – féle nonverbális intelligenciateszt
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 9. lecke: A vizuális percepció, a vizuo-motoros koordináció vizsgálata: A Frostig és a Bender tesztek
  - 9.1. Frostig-teszt
  - 9.2. Bender tesztek
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 10. lecke: Az emberalak-ábrázolás Goodenough-féle minősítése és értékelése
  - 10.1. Az emberalak-rajz értékelése Goodenough módszerével
  - 10.2. Interkorrelációs kapcsolatok a Goodenough-féle emberábrázolás kapcsán
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 11. lecke: Vizsgálatok korai életkorban és értelmi elmaradás esetén
  - 11.1. Korai életkorban elvégezhető vizsgálatok
  - 11.2. Értelmi elmaradás esetén alkalmazható vizsgálatok
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 12. lecke: Személyiségvizsgáló eljárások
  - 12.1. A projektív tesztek
  - 12.2. Széles körben alkalmazott projektív eljárások
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- 13. lecke: A komplex vizsgálati eredmények és a szakértői vélemény
  - 13.1.A szakértői vélemény kialakítása, tartalma
  - 13.2. A szülők tájékoztatása a vizsgálat eredményeiről
  - Irodalom
  - Gyakorlat
- Kérdések és feladatok

« Előző | Következő »

# 8.1. A Raven-féle vizsgálati elv és a Raven-teszt

A Raven Progresszív Mátrixok/Matricák Teszt a kognitív funkciók széles spektrumát mozgósító nem verbális teszteljárás. A teszt 5 sorozatot, egyenként 15 darab, geometriai sorozatból álló képet tartalmaz. Minden táblán egy nagyobb, és egy kisebb méretű kép található. A nagyobb képből hiányzik egy rész, ezt hiányzó elemet kell kiválasztania a vizsgálati személynek a feltüntetett, kisebb képek közül, minden feladatnak egy helyes megoldása van, a feladatok fokozatosan nehezednek. A teszt egyaránt alkalmazható egyénileg vagy csoportosan is, kötött vagy kötetlen felvételi idővel (Mérei és Szakács, 1995; Hoffman, 1995).

A Raven-tesztnek több változata ismert, a teszt vizsgálati elve hasonló mindegyik változatnál. A Standard Progresszív Mátrixok a serdülők és felnőttek vizsgálatában alkalmazható eljárás, amely 5 sorozatból áll (A, B, C, D, E), és minden sorozatban 12 elem található. A feladatokban geometriai szimbólumok találhatók, 3 oszlopba és 3 sorba rendezve, a hiányzó elem az utolsó oszlop utolsó sora. A vizsgálati személynek a megoldáshoz (a megadott képekből szükséges kiválasztani a hiányzó ábrát) szükséges felismernie, hogy a szimbólumok hogyan, milyen szisztéma alapján változnak vízszintesen és függőlegesen (Nagybányai Nagy és Rózsa, 2006).

A Nehezített Progresszív Mátrixok teszfüzetének I. változata serdülők és felnőttek számára gyakorlásként, vagy normál intelligenciaövezet esetén alkalmazható. 12 feladatból áll, kitöltését követően becslés tehető az intelligencia övezetére, így eldönthető, hogy a továbbiakban a standard változatot, vagy a Nehezített Progresszív Mátrixok II. tesztfüzetét szükséges alkalmazni. A II. tesztfüzet (36 feladattal) szintén serdülők és felnőttek vizsgálatára alkalmas, akik magas intelligenciaövezetbe tartoznak. A Színes Progresszív Mátrixok a gyermekek vizsgálatára alkalmas eljárás, 6 éves kortól 12 éves korig alkalmazható. A teszt 3 sorozatból áll (A, AB és B), mindhárom sorozatban 12 feladat található. A feladatok közül az első néhány könnyebben megoldható, majd fokozatosan nehezedő sorrendben következnek a további feladatok. A színes feladatok a gyermekek figyelmét hosszabb ideig képesek lekötni, motiválóbbak számukra (Nagybányai Nagy és Rózsa, 2006).

« Előző | Következő »