- A pedagógiai diagnosztika elméleti és gyakorlati tartalmi megújítása
- 1. fejezet: A pedagógiai diagnosztika tantárgy célja, tartalma, teljesítésének feltételei
  - 1.1. Alfejezet
  - Köszönet!
- 2. fejezet: A pedagógiai diagnosztika fogalma, tárgya, mérési területei. Mérés és értékelés a gyógypedagógus munkájában
  - 2.1. A (gyógy)pedagógiai diagnosztika fogalma, tárgya és területei
  - 2.2. A gyógypedagógiai diagnosztika típusai a diagnózis célja szerint
  - 2.3. A gyógypedagógiai diagnosztika típusai a diagnózis jellege szerint
  - 2.4. Gyógypedagógiai alapfogalmak
    - 2.4.1. A sajátos nevelési igény
  - 2.5. A mérés és értékelés egy módja: tantárgyi mérések és értékelések a gyógypedagógus munkájában
  - Irodalomjegyzék
- 3. fejezet: A pedagógiai szakszolgálatok rendszere. A (gyógy)pedagógiai vélemény
  - 3.1. A pedagógiai szakszolgálati rendszer
  - 3.2. A szakértői bizottságok bemutatása
  - 3.3. A szakértői vizsgálat dokumentumai
  - 3.4. A (gyógy)pedagógiai vélemény
  - Irodalomjegyzék
- 4. fejezet: A DIFER, mint a kritikus kognitív készségek analitikus diagnózisára alkalmas standardizált mérőeszköz bemutatása
  - 4.1. A DIFER Programcsomag
  - 4.2. A hét elemi alapkészség
  - Irodalomjegyzék
- 5. fejezet: A DIFER Programcsomag felhasználása, a kapott adatok értelmezése
  - 5.1. Az írásmozgás koordináció készség felvétele és értékelésének módja
  - 5.2. A tapasztalati összefüggés készség felvétele és értékelésének módja
  - 5.3. A beszédhanghallás készség felvétele és értékelésének módja
  - 5.4. A tapasztalati következtetés készség felvétele és értékelésének módja
  - 5.5. A relációszókincs készség felvétele és értékelésének módja
  - 5.6. Az elemi számlás készség felvétele és értékelésének módja
  - 5.7. A rövid DIFER
  - Irodalomjegyzék
- 6. fejezet: A DIFER Programcsomag a tágabb értelmű integráció szolgálatában: alkalmazási lehetőségei értelmileg akadályozott gyermekek körében
  - 6.1. Értelmileg akadályozott tanulók diagnosztikai mérése
    - 6.1.1. Mérés és értékelés az értelmileg akadályozottak általános iskoláiban
      - 6.1.1.1. A heidelbergi Kompetencia Invertár (HKI)
    - 6.1.2. A DIFER és a HKI együttes használati lehetősége
  - Irodalomjegyzék
- 7. fejezet: A DIFER továbbfejlesztésének útjai: a rendszerező képesség mérése
  - 7.1. A DIFER Programcsomag bővítése: a rendszerező képességet mérő teszttel
    - 7.1.1. A rendszerező képesség
    - 7.1.2. A rendszerező képesség felmérése
      - 7.1.2.1. A rendszerező képesség összetevőinek mérése
  - Irodalomjegyzék
- 8. fejezet: A taníthatóság mérése
  - 8.1. Az állapot és a folyamatdiagnózis
    - 8.1.1. A taníthatóság mérésének tervezése, szempontjai
  - 8.2. A folyamat diagnózis jegyzőkönyve
  - Irodalomjegyzék
- 9. fejezet: A figyelem működése, működési zavarai és mérési lehetőségei
  - 9.1. A figyelem fogalma
  - 9.2. A figyelem tulajdonságai
    - 9.2.1. A figyelem típusai a tudatos ráirányultság és az erőfeszítés alapján
    - 9.2.2. A figyelem típusai az információ forrása szerint
    - 9.2.3. A „nem figyelés vakság” (a figyelem önkéntelen váltásának jelensége)
  - 9.3. A figyelemzavar típusai
    - 9.3.1. Az általános figyelemzavar típusai és jellemzői
  - 9.4. A figyelem (zavar) mérési lehetőségei
    - 9.4.1. Megfigyelési szempontsorok
    - 9.4.2. A figyelem vizsgálata (tesztek)
  - Irodalomjegyzék
- 10. fejezet: Az emlékezet működése, működési zavarai és mérési lehetőségei
  - 10.1. Az emlékezet fogalma
    - 10.1.1. Az emlékezet alapfolyamatai
    - 10.1.2. Az emlékezet típusai
  - 10.2. A felejtés
  - 10.3. Az emlékezet zavarai
  - 10.4. Az emlékezet (zavar) mérési lehetősége
  - Irodalomjegyzék
- 11. fejezet: Az iskolakészültség mérésének lehetőségei I.
  - 11.1. Az iskolai alkalmasság meghatározása
    - 11.1.1. Az iskolai alkalmasság kérdései
  - Irodalomjegyzék
- 12. fejezet: Az iskolakészültség mérésének lehetőségei II.
  - 12.1. Az iskolai alkalmasság mérőeszközei
    - 12.1.1. Az iskolai alkalmasság vizsgálati szempontsora
- 13. fejezet: A magatartászavar és mérése. Háttértényezők a magatartászavar felmérésében. A hátrányos helyzet kritériumai
  - 13.1. A magatartásavar okai
  - 13.2. A magatartászavar tünetei
    - 13.2.1. A deviáns magatartás
  - 13.3. A magatartászavar mérése
    - 13.3.1. A kérdőívek tartalma
    - 13.3.2. A mérés menete
    - 13.3.3. A CBCL felhasználási lehetősége
  - Irodalomjegyzék
- 14. fejezet: A hiperaktivitás és mérése. A magatartászavar és a hiperaktivitás differenciáldiagnosztikája
  - 14.1. A hiperaktivitás tünetei
    - 14.1.1. A pszichoszociális éretlenség
    - 14.1.2. A hiperaktivitás pozitív tünetei
    - 14.1.3. Szekunder tünetek
  - 14.2. A hiperaktív és a magatartászavar tüneteket mutató gyermekek eltérései
  - 14.3. A hiperaktivitás mérése
  - Irodalomjegyzék
- 15. fejezet: A pedagógiai diagnosztika etikai kérdései. A stigmatizáció és következményei
  - 15.1. A korrekt diagnózis alapelvei
  - 15.2. A gyógypedagógiai diagnózis általános elvei (Lányiné, 2014. 14-15. alapján)
  - 15.3. Etikai kérdések és stigmatizáció
    - 15.3.1. A fogyatékosság tudomásulvételének fázisai
    - 15.3.2. A (gyógy)pedagógiai diagnózis veszélye: a stigmatizáció
  - Irodalomjegyzék
- Tanegységzáró teszt

« Előző | Következő »

# 14.1. A hiperaktivitás tünetei

A tünetek négy területen figyelhetők meg markánsan: motoros nyugtalanság, koordinációs zavar, az észlelés diffúz jellege és a figyelemzavar, valamint a pszichoszociális éretlenség. A hiperaktivitást sajátos pozitív tünetek is jellemzik: empátia, igazságérzet, saját céljaikkal szembeni erős motiváltság.

Hiperaktivitás és agresszió (motoros nyugtalanság, koordinációs zavar)

A magatartászavar és a hiperaktivitás egyik legjellemzőbb jegye az agresszió. A tünetek hasonlósága ellenére az oki eltérések miatt különbséget kell tennünk a kétfajta magatartászavar között. A hiperaktivitás okozta agresszióért elsősorban a motoros nyugtalansággal, a mozgáskontroll hiányával okolható. Nem tudja mozgásainak lendületét szabályozni, emiatt az eszközkezelése, emberi érintése szabályozatlan, durva.

A testi agresszió, a verekedések mögött többnyire az áll, hogy megítélni sem tudja mozgása erejének és lendületének következményeit: amit ő érintésnek vesz, az már bántalmazást okozó testi agresszió.

Az észlelés diffúz jellege

A motoros nyugtalanság az állandó ingerkeresésből is adódik. Kevés információ jut el az agyi idegpályákon keresztül az agykéreg feldolgozó részéhez, így mindig ingerhiányos marad. A tanulási zavart éppen ezek a tünetek jellemzik: hiányos vizuális és akusztikus észlelés, globális feldolgozás, részlettelenség.

A felfogott elemek mennyisége a vártnál kevesebb és lassabban bővül. Nem tudja kiszűrni, melyik inger fontos, melyik nem, és mikor engedje el. A többrétegű feladatot nem, vagy nehezen tárolja.

A figyelemzavar tünetei: a hiperaktivitás legjelentősebb, szinte mindig előforduló tünete. A szórt és az impulzív figyelemzavar tünetei kevertem jelennek meg. Figyelmük csak rövid ideig köthető le, és könnyen elterelhető. Elfelejtik feladataikat, vagy nem fejezik be. Félbehagynak tevékenységeket, nem tartanak rendet dolgaik között.

## Hallgatók figyelmébe!

Figyelemzavaruk ellenére ezek a gyerekek képesek lehetnek figyelni egy ideig akkor, ha csak és kizárólag velük foglalkozik egy felnőtt Ezért bevált megsegítésük az elhangzott tananyag tartalmának megerősítése, kétszemélyes helyzetben.

Nehéz a figyelem megtartása feladat-játéktevékenységen belül. Úgy tűnik, mintha nem hallanák, hogy szólnak, beszélnek hozzájuk. Nem követik az utasításokat, nem fejezik be a feladataikat. Nehézségeik vannak a feladatok megszervezésében. A külső ingerek gyorsan elvonják figyelmüket Olyan ingerre is reagálnak, amely a megkezdett feladattal nincs összefüggésben (álmodozás, átmenet nélküli témaváltás). Napi tevékenységekben feledékenyek.

A figyelemzavar tüneteit a diffúz észlelés növeli. Jobban kell követniük az információkat, hiszen csak töredéke jut el hozzájuk. Az erőteljesebben igénybe vett mentális energia miatt is fáradnak el gyorsabban.

« Előző | Következő »